č.j.: 24 603 / 2001-31

Metodika programu LS „Výzkum pro státní správu“

projednáno na poradě vedení dne: 25. září 2001

I v následujícím období budou existovat některé prioritní oblasti, které budou v rozvoji vzdělávání v České republice potřebovat podporu vědecko-výzkumnými činnostmi, a to jak na primární, sekundární i terciární úrovni vzdělávání. Celé vzdělávání svazující koncept celoživotního učení vnáší do vnímání funkcí vzdělávání nové rozměry a ty bude třeba dále rozpracovávat, a to jak na úrovni koncepčně-teoretické, tak i v oblasti postupného zavádění nových sfér tohoto konceptu do reality vzdělávacích činností, funkce celého systému vzdělávání, jeho interakce s ostatními oblastmi společenského života. K příkladům může patřit oblast hodnocení výsledků vzdělávání, interakce jednotlivých vertikálních i horizontálních úrovní vzdělávací soustavy, nové dimenze vzdělávání pedagogických pracovníků, nové pojmy v úrovni řízení vzdělávacích institucí, rozvíjející se mnohodimenzionální problém vnitřního života vzdělávacích institucí, další vývoj v možnostech predikce vzdělávacích potřeb v interakci se sférou práce, vliv informačních technologií na vzdělávací procesy atd. Jedná se většinou o problémy průřezové, pro jejichž řešení se bude muset spojovat několik institucí, a to nejen výlučně z oblasti vzdělávání. Takoví řešitelé budou rovněž obvykle při výběru projektů upřednostňováni. Činnosti v oblasti výzkumu v oblasti vzdělávání budou také muset nadále podporovat regionální rozměry, neboť není možné předpokládat, že by se těmito záležitostmi v nějaké výrazné míře dovedly zabývat orgány regionální správy a samosprávy.
Program výzkumu pro státní správu podpoří i výzkum v oblasti uměleckého a celoživotního vzdělávání. Výzkum v oblasti celoživotního vzdělávání bude zaměřen na rozvoj a stabilizaci systému, racionalizaci jeho struktury, kvalitu systémových mechanizmů a pravidel vzdělávání dospělých tak, aby přispěl k jeho rozvoji v České republice.
V oblasti péče o mládež existují oblasti, které vyžadují dimenzi výzkumných činností jako podporu dalšího kvalitního rozvoje nejen péče státu v této oblasti, ale i odpovídající podpory občanských aktivit na tomto poli. Jedná se například o výzkumné činnosti v oblasti nových poznatků zejména sociologických a pedagogicko-psychologických ve sféře péče o rodinu v dnešním světě, násilí páchané na dětech a násilí páchané dětmi a celá oblast sociálně patologických jevů u dětí a mládeže, oblast vlivu nových informačních technologií na vývoj vědomí dětí a mládeže, dimenze osvětových činností a jejich možnosti a dosah působení v dnešní společnosti apod.
V oblasti sportu se jedná o další výzkumné aktivity na poli sportu výkonnostního i sportu pro všechny, stejně jako v oblasti tělovýchovných aktivit ve školách.
Po zahájení Národního programu orientovaného výzkumu bude program v oblasti vzdělávání, mládeže a sportu a jeho jednotlivé projekty posouzeny z hlediska možnosti či vhodnosti zařazení do průřezového programu „Společenská transformace“.
Vzhledem k tomu, že dosud nebyl na ministerstvu schválen materiál upravující zejména předkládání návrhů na řešení projektů výzkumu a vývoje pro potřebu vlastního úřadu, který by respektoval stávající právní úpravu obsaženou v nařízení vlády č. 88/2001 Sb., o podmínkách účelového financování výzkumu a vývoje a předání údajů do centrální evidence projektů financovaných ze státního rozpočtu, byl poradou náměstků v červnu tr. uložen takový materiál zpracovat. Ze stávající právní úpravy vyplývá, že program výzkumu a vývoje „Výzkum pro státní správu“ může být naplněn pouze projekty, jejichž výběr byl proveden na základě zákona č.199/1994 Sb., o zadávání veřejných zakázek, ve znění pozdějších předpisů. 
Metodika upravuje postup výběru témat veřejných zakázek, zadávaných na základě výsledků obchodních veřejných soutěží a postup hodnocení přínosu řešení zakázek - výzkumných projektů pro ministerstvo. V přílohách tohoto materiálu jsou naznačeny postupy popisující sledování řešení projektů prostřednictvím průběžných a závěrečných oponentních řízení.

Poznámka:
V přiložených dokumentech vzhledem k rozdílnému názvosloví zákona o zadávání veřejných zakázek a zákona o podpoře výzkumu a vývoje resp. nařízení vlády o podmínkách účelového financování výzkumu a vývoje a předání údajů do centrální evidence projektů financovaných ze státního rozpočtu si odpovídají pojmy nositel – příjemce, rada programu – administrátor a gestor. 
Řešitelem je osoba, která nositeli projektu odpovídá věcně za řešení projektu.

Metodika pro účely administrace programu

1.	Vymezení pojmů
Pro účely této metodiky (v souladu s platnými předpisy)) se rozumí:
•	výzkumem pro státní správu výzkum prováděný pro potřeby České republiky - Ministerstva školství, mládeže a tělovýchovy (dále jen „ministerstvo“), které je jediným uživatelem jeho výsledků. Tento výzkum podporuje 
a)	činnost ministerstva ve specificky definovaných úkolech koncepční a strategické povahy vyžadujících podporu vědecko-výzkumné sféry, 
b)	aktivní účast ministerstva v mezinárodní spolupráci na poli výzkumu a vývoje v oblastech vzdělávání, mládeže a sportu (zejména ve společných projektech v rámci Organizace pro ekonomickou spolupráci a rozvoj - OECD).
•	projektem nabídka uchazeče, v níž vyjadřuje jakým způsobem a za jakých podmínek (vč. cenových) naplní požadavky ministerstva vyhlášené v obchodní veřejné soutěži (v zadávací dokumentaci),
•	výsledkem projektu nové poznatky ve výzkumu a vývoji, vzniklé činností v rámci řešení projektu nebo využití těchto poznatků.
•	výzkumem a vývojem systematická tvůrčí práce konaná za účelem získání nových znalostí nebo jejich využití. Dále se rozlišuje:
a) výzkum, kterým je systematická tvůrčí práce rozšiřující poznání, včetně poznání člověka, kultury nebo společnosti, metodami umožňujícími potvrzení, doplnění či vyvrácení získaných poznatků, prováděná jako
1. základní výzkum, kterým jsou experimentální nebo teoretické práce prováděné s cílem získat znalosti o základech či podstatě pozorovaných jevů, vysvětlení jejich příčin a možných dopadů při využití získaných poznatků, nebo
2. aplikovaný výzkum, kterým jsou experimentální nebo teoretické práce prováděné s cílem získání nových poznatků zaměřených na budoucí využití v praxi; ta část aplikovaného výzkumu, jehož výsledky se prostřednictvím vývoje využívají v nových výrobcích, technologiích a službách, které jsou určeny k podnikání podle zvláštního právního předpisu), se označuje jako průmyslový výzkum,
b) vývoj, kterým je systematické tvůrčí využití poznatků výzkumu nebo jiných námětů k produkci nových nebo zlepšených materiálů, výrobků nebo zařízení anebo k zavedení nových či zlepšených technologií, systémů a služeb, včetně pořízení a ověření prototypů, poloprovozních nebo předváděcích zařízení.
2.	Výběr témat veřejných zakázek 
Výběr témat veřejných zakázek se provádí podle následujícího postupu:
2.1.	Požadavek na vyhlášení obchodní veřejné soutěže nebo jiný způsob zadání veřejné zakázky se vznáší na úrovni skupiny ministerstva jeho projednáním na poradě náměstka s řediteli skupiny (gremiální porady). 
2.2.	Pověřený útvar (odbor, oddělení, …) skupiny, který požadavek na provedení výzkumu vznáší, vypracuje téma ve formě podrobného zadání výzkumu (dále jen „návrh zadání“) v rozsahu cca jedné tiskové strany. Součástí zadání musí být podrobný popis předmětu a způsobu provedení požadovaného výzkumu, definování požadovaného výstupu výzkumu, termíny požadovaného výstupu výzkumu, stanovení nejvyšší přijatelné ceny za provedený výzkum a jméno odpovědného pracovníka tohoto útvaru, pověřeného odborným posuzováním předložených nabídek na provedení výzkumu a oponováním požadovaných výstupů výzkumu (dále jen „gestor“). Pokud je známa organizace, která by výzkum mohla provést, uvedou se její kontaktní údaje. V příloze zadání musí být zdůvodněna potřebnost požadovaných výstupů výzkumu pro ministerstvo a konkrétní způsoby jejich využití ministerstvem jako podklad pro rozhodnutí o vyhlášení obchodní veřejné soutěže nebo o jiném způsobu zadání veřejné zakázky.
2.3.	Po projednání návrhu zadání na gremiální poradě skupiny bude prostřednictvím gestora informován odbor 31 – odbor programů výzkumu a vývoje, kterému zabezpečování realizace programů výzkumu a vývoje kompetenčně přísluší (dále jen „administrátor“).
2.4.	Administrátor návrh zadání upraví a doplní s ohledem na platné předpisy) a konečné zadání předloží poradě náměstků ke schválení.
2.5.	Po schválení návrhu poradou náměstků administrátor zajistí zadání veřejné zakázky v souladu s platným zněním zákona č. 199/1994 Sb., o zadávání veřejných zakázek, ve znění pozdějších předpisů (dále jen „zákon“).
3.	 Zadávací dokumentace 
3.1.	Údaje a informace nezbytné pro zpracování nabídky jsou obsaženy v zadávací dokumentaci, kterou v souladu se zákonem a nařízením vlády vypracuje administrátor.
3.2.	Součástí zadávací dokumentace jsou v souladu s výše uvedeným i formuláře, jež mají být vyplňované elektronicky, přičemž se formuláře zpracované uchazečem a předávané na technickém nosiči dat a v papírové formě nesmí obsahově navzájem lišit.
4.	Postup administrátora 
4.1.	Předložené nabídky administrátor zpracuje podle zákona, zejména z hlediska posouzení úplnosti nabídky a doložení nezbytných náležitostí; pro posouzení věcné úplnosti nabídky (návrhu projektu) si vyžádá stanovisko gestora. Pokud nebude veřejná zakázka zadávána postupem podle §49b zákona (tj. pokud nepůjde o veřejnou zakázku malého rozsahu), ustanoví v souladu se zákonem komisi pro otevírání obálek s nabídkami a komisi pro posouzení a hodnocení nabídek.
4.2.	O výsledku hodnocení nabídek bude administrátor informovat věcně příslušného náměstka skupiny. V případě, že vybraná nabídka splnila všechny požadavky zákona a gestor se k nabídce vyjádřil kladně, připraví administrátor uzavření smlouvy o řešení projektu.
4.3.	Administrátor zpracuje údaje pro databázi CEP dle nařízení vlády č. 88/2001 Sb., o podmínkách účelového financování výzkumu a vývoje a předání údajů do centrální evidence projektů financovaných ze státního rozpočtu (dále jen „nařízení“).
4.4.	Smlouvu o řešení projektu předloží k podpisu nejprve vybranému uchazeči a následně náměstku skupiny 3.
4.5.	Po podpisu smlouvy předá údaje pro financování projektu odboru 33 – odbor financování vědy a vysokého školství.
5.	Postup pří hodnocení projektu a využití jeho výsledků
5.1.	Administrátor sleduje plnění veřejné zakázky a termíny podle uzavřené smlouvy o řešení projektu; jmenuje po konzultaci s gestorem oponenty výstupů projektu), současně s gestorem se zástupce administrátora účastní oponentních řízení projektu (oponentní řízení projektů probíhají obdobně jako u jiných programů výzkumu a vývoje podle zavedených pravidel a zvyklostí - vzor postupu je uveden v přílohách).
5.2.	Po skončení kalendářního roku administrátor informuje poradu náměstků o počtu řešených projektů a objemu vynaložených finančních prostředků ministerstvem na podporu projektů LS „Výzkum pro státní správu“.
5.3.	Gestor zajistí na úrovni gremiální porady informování své skupiny o výsledcích výzkumu a jejich využití. Kopii této informace o konkrétním využití výsledků projektů postoupí administrátorovi.
6.	Termíny předkládání návrhů témat veřejných zakázek 
6.1.	Termíny k předkládání návrhů témat se nestanovují neboť z charakteru věci vyplývá, že potřeba vyřešit výzkumný problém formou zadání a plnění veřejné zakázky může nastat kdykoliv během kalendářního roku. 
6.2.	Počet výzkumných projektů řešených v programu výzkumu a vývoje „Výzkum pro státní správu“ je omezen objemem disponibilních prostředků vyčleněných pro tento program Z hlediska financování je však nevhodné zahajovat řešení projektů v posledním čtvrtletí roku. 
7.	Obecná ustanovení
7.1.	Odpovědnost za věcnou správnost návrhu zadání a opodstatněnost řešení projektu nese skupina ministerstva, která vznesla požadavek na vyhlášení obchodní veřejné soutěže nebo jiný způsob zadání veřejné zakázky.
7.2.	Administrátor nese odpovědnost za: 
•	vyhlášení obchodní veřejné soutěže nebo jiný způsob zadání veřejné zakázky, 
•	administraci projektů programu „Výzkum pro státní správu“ v rámci resortu,
•	předávání dat resortu o programu „Výzkum pro státní správu“ pro databáze informačního systému výzkumu a vývoje v souladu se zákonem, resp. nařízením,
•	jmenování zástupců ministerstva, účastnících se oponentního řízení u projektů 
•	zpracování souhrnu hodnocení přínosu výzkumných projektů programu „Výzkum pro státní správu“ v rámci resortu a jeho předložení poradě vedení ministerstva a předání informací Radě vlády pro výzkum a vývoj.
7.3.	Gestor odpovídá za zpracování:
•	věcného obsahu návrhu zadání, 
•	hodnocení věcné náplně předložených nabídek a jeho předání administrátorovi,
•	podkladu pro hodnocení projektu z hlediska odborné úrovně řešení a jeho výsledků a splnění smluvních požadavků kladených na výstupy řešeného projektu (tj. zpracování oponentního posudku pro oponentní řízení), 
•	podkladu pro zhodnocení přínosu řešení projektu a jeho výsledků pro práci ministerstva a jeho předání administrátorovi. 

Sledování průběhu řešení a ukončování projektů programu výzkumu  a vývoje LS „Výzkum pro státní správu“

Hodnocení a kontrola řešení projektu 
1.	Hodnocení postupu řešení projektu provádí gestor na základě průběžné a závěrečné zprávy o řešení projektu. V hodnocení postupu řešení projektů se klasifikuje dosažení cílů jako úplné, částečné nebo nedostatečné. Na základě průběžného hodnocení projektu může gestor doporučit úpravu finančních prostředků pro další rok řešení. Pokud gestor shledá zprávu o řešení projektu neuspokojivou, má právo vyžádat si od nositele projektu další informace, event. provést kontrolu přímo na pracovišti řešitele či spoluřešitelů.
2.	Vlastní hodnocení postupu řešení sleduje splnění cílů stanovených smlouvou. Hlavní kritéria tohoto hodnocení, pokud při vyhlášení programu není stanoveno jinak, jsou
a)	stav řešení projektu,
b)	zajištění řešení projektu po stránce odborné a personální,
c)	dosažení dílčích nebo konečných cílů řešení projektu,
d)	využitelnost výsledků řešení projektu (zejména u závěrečné zprávy),
e)	vyhodnocení hospodaření s finančními prostředky, 
f)	návrh rozpočtu na další období (pouze u průběžné zprávy),
g)	předpoklady celkového časového a věcného splnění úkolu (pouze u průběžné zprávy).
3.	U každého projektu se provádí podrobná kontrola čerpání prostředků na řešení projektu, která je zaměřena na účelnost jejich vynaložení a rámcové dodržení jejich skladby. Kontrolu jsou oprávněni provádět zadavatel prostřednictvím administrátora či gestora a jimi pověřené osoby nebo orgány. Přidělením finančních prostředků nositeli a provedenou kontrolou ze strany zadavatele není dotčeno oprávnění územních finančních orgánů provádět kontrolu využití finančních prostředků.
4.	Orgány zadavatele mají právo provádět kontroly průběhu řešení projektu a efektivnosti využívání prostředků kdykoliv v průběhu realizace projektu i po jeho ukončení.
5.	Prokáže-li se, že se při řešení projektu vyskytly závažné nedostatky, má gestor právo navrhnout zadavateli pozastavit řešení projektu, a to až do odstranění veškerých nedostatků, nebo ukončit řešení takového projektu včetně jeho financování. Při ukončení řešení projektu je řešitel povinen zpracovat do 30 dnů závěrečnou zprávu o řešení projektu a prostřednictvím nositele ji neprodleně předložit zadavateli.
Průběžná / závěrečná zpráva o řešení projektu
1.	Řešitel projektu je povinen v každém roce řešení projektu vypracovat a předat nositeli průběžnou a v posledním roce řešení projektu závěrečnou zprávu, která shrnuje činnosti spojené s řešením projektu, informuje o dosažených výsledcích řešení projektu. Její součástí je i zpráva o hospodaření s finančními prostředky. Zpráva musí být řešitelem vypracována jako celek, tj. souhrnně i za event. spoluřešitele.
2.	Průběžná / závěrečná zpráva (dále jen „Zpráva”) obsahuje rozbor skutečností o průběhu a výsledcích řešení projektu za příslušný kalendářní rok řešení projektu (v příp. závěr. zprávy za celé období řešení projektu) a zpracovává se na formuláři FA podle následující kritérií, která současně slouží pro její hodnocení:
a)	postup a metody práce při řešení projektu, 
b)	zhodnocení výsledků a plnění cílů projektu,
c)	dosažení etapových cílů řešení projektu,
d)	stručná zpráva o průběhu event. zahraničních cest,
e)	různé (publikace, sdělení, přednášky, zprávy a případné další výstupy atp.),
f)	zdůvodnění event. změn v řešení projektu oproti návrhu projektu a smlouvě. 
3.	V závěrečné zprávě není nutné opakovat údaje obsažené v průběžných zprávách, postačí jejich shrnutí. Za zpracování závěrečné zprávy odpovídá nositel projektu i za event. spolunositele. 
4.	Zprávu podepisuje řešitel a statutární orgán, popř. jiný oprávněný zástupce nositele projektu. 
5.	Zpráva je zpravidla (závěrečná zpráva vždy) hodnocena v průběžném, resp. závěrečném oponentním řízení 
6.	Projednání výsledků řešení projektu v oponentním řízení zajistí nositel projektu ve spolupráci s administrátorem a gestorem. 
7.	Průběžnou zprávu spolu se závěry oponentního řízení (pokud bylo konáno) předkládá zadavateli nositel ve dvou vyhotoveních do 30. 11. daného kalendářního roku.
8.	Součástí závěrečné zprávy je tisková zpráva o dosažených výsledcích řešení projektu v češtině v publikovatelné formě v rozsahu max. 254 znaků. Nositel tuto zprávu vhodným způsobem zveřejňuje.
9.	Závěrečnou zprávu o řešení projektu předkládá zadavateli nositel ve dvou vyhotoveních do 30. 11. příslušného kalendářního roku, v němž končí doba řešení projektu nebo k datu stanovému ve smlouvě na řešení projektu 
10.	Zprávu není přípustné zasílat faxem.
Zpráva o hospodaření s finančními prostředky na řešení projektu 
1.	Součástí zprávy je zpráva o hospodaření s finančními prostředky projektu. Pro její zpracování se využije formulář FB, kde se uvede skutečné čerpání finančních prostředků na řešení projektu za příslušný kalendářní rok, včetně specifikace neinvestičních výdajů, skutečně odpracovaných hodin na řešení projektu a podrobného zdůvodnění čerpání uvedených nákladů.
2.	V komentáři k jednotlivým položkám je nutné zdůvodnit:
a)	přesun v jednotlivých nákladových položkách, pokud k němu došlo se souhlasem zadavatele,
b)	nákupy (vč. literatury a softwaru),
c)	zahraniční cesty financované z prostředků projektu, jejich význam a zhodnocení,
d)	rozpis položek za další služby a jak byly vykalkulovány.
3.	Pokud se na řešení projektu podílejí spolunositelé, pak se příslušné zprávy vypracovávají jednotlivě za nositele a za každého spolunositele. 

Zásady oponentního řízení k projektům výzkumu a vývoje
Obecná ustanovení
1.	V oponentním řízení se ověřuje a hodnotí průběh, výsledky a splnění cílů řešení projektu stanovených smlouvou a posuzuje správnost a účelnost využití finančních prostředků.
2.	Oponentní řízení je podle svého účelu průběžné nebo závěrečné.
Průběžné / závěrečné oponentní řízení
3.	Účelem průběžného / závěrečného oponentního řízení je souhrnné ověření a zhodnocení průběhu, výsledků a splnění cílů řešení projektu stanovených smlouvou za celou dobu řešení projektu a celkové posouzení správnosti a účelnosti využití finančních prostředků.
4.	Oponovaným dokumentem v průběžném / závěrečném oponentním řízení je příslušná zpráva a výsledky řešení projektu.
5.	V průběžném oponentním řízení je hodnocena určitá uzavřená etapa řešení projektu, zpravidla kalendářní rok. Jeho cílem je ověřit a zhodnotit dosavadní postup a výsledky řešení projektu z hlediska cílů stanovených pro danou časovou etapu řešení projektu a posoudit správnost a účelnost dosavadního využití finančních prostředků, popřípadě upřesnit další postup řešení projektu z věcných, časových a finančních hledisek.
6.	Průběžné oponentní řízení se uskutečňuje v závěru každého kalendářního roku řešení projektu a dále vždy v případě, že zadavatel, nositel nebo řešitel projektu považuje za nezbytné provést zásadní změnu v rámci řešení projektu, v rozpočtu nebo zásadní změnu ve smlouvě.
7.	Pokud průběžné oponentní řízení dojde k závěru, že další pokračování projektu není účelné, potom se toto oponentní řízení považuje za závěrečné.
8.	Řešení projektu je vždy zakončováno závěrečným oponentním řízením. Toto oponentní řízení musí být provedeno tak, aby nositel projektu mohl předložit zadavateli závěrečnou zprávu, doklady o využití finančních prostředků a závěry oponentního řízení v termínu před ukončením řešení projektu stanoveným smlouvou.
Organizace průběžného / závěrečného oponentního řízení, oponentní rada
1.	Průběžné / závěrečné oponentní řízení (dále jen „oponentní řízení”) organizuje nositel projektu ve spolupráci s administrátorem a gestorem.
2.	Nositel projektu odpovídá za včasnou přípravu a organizaci tohoto oponentního řízení včetně zajištění písemných podkladů zejména oponovaných dokumentů.
3.	Zadavatel prostřednictvím administrátora a gestora jmenuje oponenty a vyzývá je k vypracování oponentských posudků.
4.	Oznámení o termínu oponentního řízení a návrh na složení oponentní rady musí zadavatel obdržet od nositele nejpozději jeden měsíc před jeho konáním.
5.	Počet členů oponentní rady stanoví nositel po konzultaci s administrátorem podle rozsahu a náročnosti příslušného oponovaného projektu (nejméně však sedm včetně oponentů). 
6.	K provedení oponentního řízení jmenuje nositel projektu členy oponentního řízení. Pokud se na oponentní řízení dostaví zástupce zadavatele, tj. administrátor či gestor, vykonává funkci předsedy oponentní rady, jestliže se tohoto práva nevzdá.
7.	K posouzení výsledků a splnění cílů řešení projektu stanovených smlouvou a k posouzení účelnosti využití finančních prostředků jmenuje administrátor nejméně dva oponenty. Jedním z oponentů je vždy gestor. Oponent je členem oponentní rady.
8.	Členy oponentní rady jsou jmenováni významní odborníci, kteří mají předpoklady ke kvalifikovanému a objektivnímu posouzení výsledků řešení projektu a k posouzení účelnosti využití finančních prostředků, dále odborníci - uživatelé výsledků řešení projektu a další odborníci.
9.	Člen oponentní rady nesmí:
a)	spolupracovat na řešení projektu,
b)	být v příbuzenském vztahu k řešiteli,
c)	být v antagonistickém vztahu k řešiteli.
10.	Oponenty nemohou být zaměstnanci nositele nebo jedné právnické osoby.
11.	Za vypracování oponentských posudků náleží oponentům odměna na základě dohody o provedení práce podle zvláštních předpisů).
12.	Členům oponentní rady náleží cestovní náhrady spojené s účastí na oponentním řízení na základě sjednání pracovněprávního vztahu podle zvláštních předpisů).
13.	Náklady spojené s průběžným / závěrečným oponentním řízením hradí nositel projektu.
14.	Smlouva, oponované dokumenty, oponentské posudky a příp. další písemné podklady a vyjádření musí být k dispozici účastníkům oponentního řízení nejpozději dvacet dnů před termínem oponentního řízení. Nedodržení této podmínky může být důvodem k odložení termínu oponentního řízení. 
15.	Zadavatel může k závěrečnému oponentnímu řízení vyžádat i další písemné podklady a vyjádření, potřebné pro objektivní posouzení výsledků řešení projektu a posouzení správnosti a účelnosti využití finančních prostředků.
Oponovaný dokument
1.	U závěrečného oponentního řízení je základním oponovaným dokumentem závěrečná zpráva zpracovaná na formulářích FA, FB a výsledky řešení projektu.
2.	U průběžného oponentního řízení jsou oponovanými dokumenty průběžná zpráva o řešení projektu, zpracovaná na formulářích FA, FB a průběžné výsledky řešení projektu.
Oponentský posudek
1.	Na příslušný projekt vypracuje oponent k závěrečné zprávě oponentský posudek písemnou formou a své stanovisko zdůvodní – viz. formulář FE.
2.	V oponentském posudku se uplatní zejména tato kritéria hodnocení:
a)	průběh a výsledky řešení projektu,
b)	splnění cílů řešení projektu stanovených smlouvou,
c)	využitelnost a využití výsledků řešeného projektu,
d)	odborná úroveň projektu,
e)	účelnost využití finančních prostředků a dodržení schváleného rozpočtu projektu.
Účastníci a průběh závěrečného oponentního řízení 
1.	Účastníky závěrečného oponentního řízení jsou:
a)	administrátor,
b)	gestor,
c)	zástupce nositele projektu,
d)	zástupce zadavatele,
e)	řešitel (spoluřešitelé) projektu.
2.	Závěrečné oponentní řízení je s výjimkou jednání oponentní rady veřejně přístupné, pokud zvláštní předpisy nestanoví jinak).
3.	Závěrečné oponentní řízení má zpravidla tento průběh:
a)	úvodní část, zaměřenou na informace o skutečnostech doplňujících předložené oponované dokumenty, popř. na informace o dalších písemných podkladech a vyjádřeních,
b)	seznámení přítomných s oponentskými posudky,
c)	sdělení stanoviska řešitele projektu k posudkům oponentů, zejména k námitkám, připomínkám a dotazům,
d)	zhodnocení,
i)	zda finanční prostředky byly využívány v souladu s platnými předpisy), 
ii)	zda finanční prostředky byly využívány v souladu se smlouvou,
iii)	správnosti zúčtování finančních prostředků na základě kopií účetních dokladů podle zvláštních předpisů),
e)	veřejnou rozpravu k problematice,
f)	neveřejné jednání oponentní rady a vypracování závěrů oponentního řízení s odůvodněním podle kritérií uvedených výše a s doporučením či nedoporučením doplatit prostředky určené smlouvou nositeli.
4.	Oponentní rada je usnášeníschopná, jsou-li při schvalování závěrů přítomny nejméně dvě třetiny jejích členů.
5.	Závěry ze závěrečného oponentního řízení schvaluje oponentní rada hlasováním; jsou přijaty, hlasuje-li pro ně nadpoloviční většina přítomných. V případě rovnosti hlasů rozhoduje hlas předsedy oponentní rady. Toto výsledné stanovisko oponentní rady podepíše závěrem oponentního řízení předseda oponentní rady i její členové.
6.	Závěry ze závěrečného oponentního řízení jsou po schválení oponentní radou z hlediska účelu oponentního řízení konečné a formou zápisu na formuláři FC jsou uschovány v dokumentaci zadavatele v souladu se spisovým a skartačním řádem.
Zápis z průběžného - závěrečného oponentního řízení 
Ve formuláři FC se uvedou základní informace o oponentním řízení a konkrétní údaje o průběhu, výsledcích, splnění jednotlivých cílů řešení projektu stanovených smlouvou a využití finančních prostředků (pouhé konstatování, že např. cíle byly splněny a finanční prostředky účelně využity dle smlouvy, není postačující!). 

Zveřejňování informací o projektech
1.	O řešených projektech zadavatel zveřejňuje v souladu s nařízením vlády č. 88/2001 Sb. následující informace:
a)	identifikační kód projektu,
b)	jméno řešitele,
c)	nositele projektu, 
d)	název projektu a anotaci projektu dle podkladů z návrhu projektu uvedené v části F1 návrhu projektu,
e)	vědní obory dle číselníku CEP,
f)	tiskovou zprávu o výsledcích řešení projektu. 
2.	Pokud je součástí projektu i zveřejnění díla, je nezbytné uvádět v díle:
a)	že vzniklo jako výsledek projektu finančně podporovaného zadavatelem,
b)	název projektu a programu v jehož rámci byl projekt řešen,
c)	informace o poskytnuté podpoře např. v následující formě: Tyto výsledky byly získány/Těchto výsledků bylo dosaženo za přispění Ministerstva školství, mládeže a tělovýchovy ČR v rámci podpory projektů výzkumu a vývoje. (This project was supplied with the subvention by The Ministry of Education, Youth and Sports of The Czech Republic. / These results were obtained with subvention from The Ministry...). 
Dokumentace o řešení projektů
1.	Nositel projektu je povinen uschovat po dobu pěti let po skončení řešení projektu veškerou dokumentaci týkající se řešení projektu včetně podrobné finanční dokumentace. 
2.	Zadavatel uschová doklady týkající se výběrového řízení a hodnocení výsledků řešeného projektu, včetně protokolu v souladu se spisovým a skartačním řádem.
3.	Zadavatel spravuje databázi projektů se všemi údaji, které mohou sloužit ke statistickému zpracování a k dalším účelům zadavatele. Nakládat s daty mohou pouze zaměstnanci určení zadavatelem.
4.	Zadavatel a ostatní ústřední správní orgány a grantové agentury si vzájemně předávají informace, které slouží k zamezení duplicity financování projektů ze státních prostředků.

FA

Průběžná / Závěrečná zpráva o realizaci projektu) 

(zde vložte text zprávy dle následující osnovy - poslední stránka končí podpisy řešitele a statutárního zástupce nositele; následující text osnovy vymažte a nehodící se text v nadpisu vymažte!)

Osnova zprávy:
•	Stručný přehled dílčích cílů projektu splněných v uplynulém období. 
•	V případě změn v projektu uveďte jejich stručnou charakteristiku a zdůvodnění ve vztahu k cílům projektu, přiložte stanovisko zadavatele. 
•	Seznam konkrétních výsledků a výstupů získaných v rámci realizace projektu jako jsou publikace, oponované výzkumné zprávy, aplikační výstupy atd. uveďte v příloze zprávy!

FB

Podrobná specifikace a zdůvodnění jednotlivých položek finančních prostředků projektu čerpaných v roce …

Osnova:
1.	Rozpis a čerpání celkových výdajů v daném roce, tj. i za všechny organizace, zúčastněné na řešení projektu.
2.	Specifikace a zdůvodnění výdajových položek ve vztahu k projektu.
3.	Jednoznačná specifikace položek hrazených z účelové dotace.
4.	Specifikace položek hrazených z prostředků nositele, příp. spolunositelů.
5.	Specifikace musí obsahovat podrobný rozpis (kalkulaci) a specifikaci všech finančních nákladů/výdajů projektu a celkové částky musí odpovídat hodnotám uváděným ve smlouvě na řešení projektu, jejich zdůvodnění musí být ve vztahu k dílčím cílům projektu (komentář ke kalkulaci). Pokud došlo ke změnám ve specifikaci finačních položek, kromě závazných ukazatelů a limitů mzdové regulace, oproti smlouvě, je nutné je charakterizovat, zdůvodnit a uvést stanovisko zadavatele.

FC

Zápis z průběžného / ze závěrečného oponentního řízení

1. 	Datum a místo konání oponentního řízení: 
2. 	Doba řešení projektu, stanovená smlouvou 	- termín zahájení: …..
- termín ukončení: …..
3. 	Posuzovaná etapa řešení projektu:	průběžné / závěrečné oponentní řízení
4. 	Zhodnocení průběhu, výsledků a splnění cílů řešení projektu stanovených smlouvou
a) 	Průběh a výsledky řešení projektu: 
Oponentní rada ne/-přijímá výsledky řešení projektu, tj, ....

b) 	Splnění cílů řešení projektu, stanovených smlouvou:
Op. rada konstatuje, že ne/-byly splněny cíle projektu v rozsahu stanoveném smlouvou z důvodů....

c) 	Využitelnost a využití výsledků řešeného projektu: 

d) 	Odborná úroveň řešení projektu:
Oponentní rada konstatuje, že projekt ne/-byl řešen na požadované/ vysoké odborné úrovni z těchto důvodů…

e) 	Srovnatelnost řešeného projektu s obdobnými řešeními na analogické úrovni v ČR i v zahraničí:
Ve srovnání s obdobně řešenými projekty v ČR lze konstatovat ...
V porovnání s obdobnými projekty v zahraničí... 

8. 	Účelnost využití finančních prostředků a dodržení schváleného rozpočtu projektu:
Prostředky vynaložené na realizaci projektu ne/-odpovídají dosaženým výsledkům a jejich čerpání ne/-bylo účelné z těchto důvodů…
Veškeré účetní doklady jsou uloženy v.....

9.	Oponentní rada ne/-souhlasí s doplacením finančních prostředků určených na řešení projektu 

10. 	Závěr oponentního řízení - výsledné stanovisko oponentní rady (návrh zásadní změny v rámci řešení projektu nebo změny ve smlouvě)):  

11. Hodnocení výsledků řešení projektu):
V - vynikající výsledky (mezinárodního významu)
U - uspěl podle zadání 
N - nesplněno zadání - důvody uvedeny v závěrech z oponentního řízení (bod 10 zápisu).

12.	Předseda a členové oponentní rady:) 

Jméno a příjmení	Zaměstnavatel	Podpis	

(předseda Op. rady)		_____________	

			

			

			

Oponenti:

Jméno a příjmení	Zaměstnavatel	Podpis	

			

..................................................
podpis předsedy oponentní rady
Datum:

FD
Tisková zpráva
(max. rozsah 254 znaků))

	

	

V Praze dne:	

						
						
	řešitel projektu
(podpis)		nositel projektu
(razítko nositele projektu a podpis osoby oprávněné jednat ve všech věcech jménem nositele projektu)

FE

Hodnocení průběhu řešení projektu oponentem

Posuzovaná etapa řešení projektu:	1. / 2. / poslední rok řešení	

Doporučená kritéria hodnocení průběhu řešení projektu

1. 	Zhodnocení průběhu, výsledků a splnění cílů řešení projektu stanovených smlouvou
a) 	Průběh a výsledky řešení projektu; koncepční ujasněnost způsobu řešení, věcná i časová přiměřenost postupu řešení, zabezpečení řešení projektu ze strany nositele a jeho podíl na dosažených výsledcích.
b) 	Splnění cílů řešení projektu, stanovených smlouvou.
c) 	Využitelnost a využití výsledků řešeného projektu (současné i v budoucnu).
d) 	Odborná úroveň řešení projektu, odborné kvality týmu, jeho vyváženost a připravenost.
e) 	Srovnatelnost řešeného projektu s obdobnými řešeními na analogické úrovni v ČR i v zahraničí.
f) 	Další výhrady a doporučení oponenta.
2. 	Přiměřenost finančních prostředků a účelnost jejich využití:
(Závěr: Prostředky vynaložené na realizaci projektu ne/-odpovídají dosaženým výsledkům a jejich čerpání ne/-bylo účelné z těchto důvodů: ...)
3. 	Celkové hodnocení dosažených výsledků řešení projektu:
V - vynikající výsledky (mezinárodního významu)
U - uspěl podle zadání
C - zadání splněno jen částečně
N -zadání nesplněno
4. 	Závěr:
ne/- souhlasím s předloženou průběžnou/ závěrečnou zprávou,
ne/- doporučuji pokračovat v řešení projektu,
ne/- doporučuji vyplacení finančních prostředků na řešení projektu.

Příjmení, jméno, titul oponenta:
	
Pracoviště:
	
Popište Váš případný vztah k nositeli projektu, popř. spolunositeli; řešitelskému týmu:
	
Prohlášení oponenta:	
Prohlašuji, že mi byly nositelem projektu včas poskytnuty všechny potřebné informace a předloženy mnou požadované materiály a doklady, a při posuzování tohoto projektu jsem se řídil(a) výhradně objektivními hledisky. 

Datum:_______________	 		                                            Podpis: ______________