č.j.: 30 293 / 2002-31

Metodika programu LS „Výzkum pro státní správu“
I. Souhrnné informace k programu LS „Výzkum pro státní správu“

Vzhledem k tomu, že vlastní postupy pro předkládání návrhů projektů, jejich výběr pro vyhlášení, vlastní předložených návrhů projektů k řešení, jejich vyhodnocení a konečně uzavření příslušné smlouvy na řešení projektu, respektive poskytnutí dotace ze státního rozpočtu, dohled na řešení daného projektu, kontrola čerpání poskytnuté podpory, předpokládají znalost mnoha legislativních předpisů, obsahuje následují část výpis z předpisů, které se vztahují k uvedené problematice. Následující souhrn je výpisem z platné legislativy, tj. ze zákona č. 130/2002 Sb., zákon o podpoře výzkumu a vývoje (dále jen „zákon“), nařízení vlády č. 461/2002 Sb., nařízení vlády o účelové podpoře výzkumu a vývoje z veřejných prostředků a o veřejné soutěži ve výzkumu a vývoji, nařízení vlády č. 267/2002 Sb., nařízení vlády o informačním systému výzkumu a vývoje, zákona č. 218/2000 Sb., zákon o rozpočtových pravidlech republiky, zákona č. 199/1994 Sb., zákon o zadávání veřejných zakázek, ve znění pozdějších předpisů, ale také výpisem z interních předpisů ministerstva vztahujících se k programu LS „Výzkum pro státní správu“.

Článek 1
Vymezení pojmů
(1)	Dle § 2 zákona se rozumí výzkumem a vývojem systematická tvůrčí práce konaná za účelem získání nových znalostí nebo jejich využití. Dále se rozlišuje:
a)	výzkum, kterým je systematická tvůrčí práce rozšiřující poznání, včetně poznání člověka, kultury nebo společnosti, metodami umožňujícími potvrzení, doplnění či vyvrácení získaných poznatků, prováděná jako
i)	základní výzkum, kterým jsou experimentální nebo teoretické práce prováděné s cílem získat znalosti o základech či podstatě pozorovaných jevů, vysvětlení jejich příčin a možných dopadů při využití získaných poznatků, nebo
ii)	aplikovaný výzkum, kterým jsou experimentální nebo teoretické práce prováděné s cílem získání nových poznatků zaměřených na budoucí využití v praxi; ta část aplikovaného výzkumu, jehož výsledky se prostřednictvím vývoje využívají v nových výrobcích, technologiích a službách, které jsou určeny k podnikání podle zvláštního právního předpisu1), se označuje jako průmyslový výzkum,
b)	vývoj, kterým je systematické tvůrčí využití poznatků výzkumu nebo jiných námětů k produkci nových nebo zlepšených materiálů, výrobků nebo zařízení anebo k zavedení nových či zlepšených technologií, systémů a služeb, včetně pořízení a ověření prototypů, poloprovozních nebo předváděcích zařízení.
(2)	Pro účely poskytování podpory je dle zákona
a)	poskytovatelem správce kapitoly státního rozpočtu, tj. Ministerstvo školství, mládeže a tělovýchovy (dále jen „ministerstvo“ nebo „poskytovatel“), který rozhoduje o poskytnutí podpory a který tuto podporu poskytuje,
b)	příjemcem organizační složka, právnická osoba nebo fyzická osoba, v jejíž prospěch bylo o poskytnutí podpory poskytovatelem rozhodnuto,
c)	spolupříjemcem organizační složka, právnická osoba nebo fyzická osoba, jejíž podíl na projektu byl vymezen v návrhu projektu a s níž příjemce uzavřel smlouvu o řešení části projektu,
d)	uchazečem o poskytnutí podpory organizační složka, právnická osoba nebo fyzická osoba, která se uchází o poskytnutí podpory,
e)	programem (zde program LS „Výzkum pro státní správu“) soubor věcných, časových a finančních podmínek pro činnosti potřebné k dosažení cílů výzkumu a vývoje formulovaných poskytovatelem, které poskytovatel vyhlašuje v rámci zadání veřejné zakázky podle zákona č. 199/1994 Sb., zákon o zadávání veřejných zakázek, ve znění pozdějších předpisů2),
f)	infrastrukturou podpůrné činnosti pro výzkum a vývoj zahrnující služby nebo činnost speciálních výzkumných zařízení, organizací zajišťujících administrativu a financování výzkumu a vývoje nebo ověřování či rozšiřování výsledků výzkumu a vývoje,
g)	výsledkem nové poznatky ve výzkumu a vývoji, vzniklé činností v rámci řešení projektu, nebo jejich využití,
h)	uživatelem organizační složka, právnická osoba nebo fyzická osoba, která využívá výsledek ve své činnosti (u programu LS „Výzkum pro státní správu“ je poskytovatel, tj. ministerstvo, jediným uživatelem výsledků),
i)	uznanými náklady takové náklady ve výzkumu a vývoji, které poskytovatel schválí jako nutné pro řešení projektu nebo výzkumného záměru a které budou vynaloženy během jejich řešení, jsou zdůvodněné, prokazatelné a přiřazené ke schváleným činnostem.
(3) Pro účely zákona č. 199/1994 Sb., zákon o zadávání veřejných zakázek, ve znění pozdějších předpisů, se rozumí:
a)	veřejnou zakázkou úplatná smlouva uzavřená mezi zadavatelem (u programu LS „Výzkum pro státní správu“ je zadavatelem administrátor, tj. odbor 31 ministerstva –odbor programů výzkumu a vývoje, kterému kompetenčně přísluší zabezpečování realizace programů výzkumu a vývoje) a vybraným uchazečem, jejímž předmětem jsou dodávky, provedení prací nebo poskytování služeb,
b)	zájemcem o veřejnou zakázku tuzemská nebo zahraniční osoba, popřípadě více těchto osob společně, která
1.	si vyžádá zadávací nebo kvalifikační dokumentaci, nebo
2.	se účastní předkvalifikačního řízení, nebo
3.	se zúčastní jednání  v prvním  stupni dvoustupňové obchodní veřejné soutěže, nebo
4.	je vyzvána zadavatelem k předložení nabídky při jiných způsobech zadání veřejné zakázky, než je obchodní veřejná soutěž, nebo
5.	přichází v úvahu k plnění veřejné zakázky,
c)	uchazečem o veřejnou zakázku (dále jen „uchazeč“) tuzemská nebo zahraniční osoba, popřípadě více těchto osob společně, která předložila
1.	nabídku podle podmínek soutěže vyhlášených zadavatelem pro obchodní veřejnou soutěž, nebo
2.	předběžnou nabídku v dvoustupňové obchodní veřejné soutěži, nebo
3.	nabídku na podkladě výzvy zadavatele při jiných způsobech zadání veřejné zakázky,
d)	tuzemskou osobou
1.	právnická  osoba se sídlem nebo  fyzická osoba s bydlištěm v České republice,
2.	právnická osoba se sídlem nebo fyzická osoba s bydlištěm mimo území České republiky, oprávněná podnikat na území České republiky v souladu se zvláštními předpisy3),
e)	zahraniční osobou právnická osoba se sídlem a fyzická osoba s bydlištěm mimo území České republiky,
f)	nabídkou návrh na uzavření smlouvy (u programu „Výzkum pro státní správu“ se nabídkou rozumí návrh projektu a příslušné doklady požadované v zadání veřejné zakázky, tj. v zadávací dokumentaci), doložený doklady požadovanými v zadání veřejné zakázky,
g)	zadávací dokumentací souhrn údajů a informací nezbytných pro zpracování nabídky; zadavatel ji poskytuje na vyžádání zájemcům o veřejnou zakázku - za úplnost a správnost údajů obsažených v zadávací dokumentaci odpovídá zadavatel - součástí zadávací dokumentace musí být:
•	technické podmínky veřejné zakázky určující požadavky na jakost a  technické vlastnosti předmětu  veřejné zakázky, 
•	jednoznačné vymezení množství a druhu požadovaných prací, dodávek nebo služeb, 
h)	soutěžní lhůtou lhůta, ve které lze nabídky podávat; v podmínkách soutěže se vymezuje stanovením příslušného data a hodiny otevírání obálek s nabídkami,
i)	zadávací lhůtou doba, po kterou jsou uchazeči svými nabídkami vázáni - zadavatel ji stanoví v podmínkách soutěže počtem kalendářních dní,
j)	nabídkovou cenou cena, kterou uchazeč navrhuje zadavateli za splnění veřejné zakázky ve své nabídce,
k)	předběžnou nabídkou návrh na způsob plnění veřejné zakázky doložený doklady požadovanými zadavatelem v podmínkách soutěže prvního stupně či v zadávací dokumentaci; součástí předběžné nabídky nejsou návrh smlouvy a nabídková cena,
l)	dokumentací o zadání veřejné zakázky soubor dokladů, jejichž pořízení vyžaduje tento zákon, a nabídky všech uchazečů,
m)	specializovanou zakázkou taková veřejná zakázka, kterou může pro zadavatele provést pouze omezený okruh zájemců majících k tomu příslušné oprávnění k podnikání, nejvýše však sedm,
n)	centrální adresou místo, kde jsou ve veřejně přístupném informačním systému (Internet) uveřejněny informace určené tímto zákonem,
o)	správcem centrální adresy osoba organizující za úplatu uveřejnění informací určených  tímto zákonem nebo informací dobrovolně poskytnutých zadavateli.

Článek 2
Předmět podpory
Podporu výzkumu a vývoje včetně infrastruktury lze poskytnout jen v rozsahu a za podmínek stanovených zákonem, a to jako účelovou podporu, kterou je poskytnutí účelových prostředků na projekt výzkumu a vývoje (dále jen „projekt“), kde projektem je vymezení předmětu činnosti ve výzkumu a vývoji ve veřejné zakázce ve výzkumu a vývoji (dále jen „veřejná zakázka“), ve které příjemce provádí výzkum a vývoj pro potřeby poskytovatele, který je jediným uživatelem jeho výsledků.

Článek 3
Způsoby poskytování podpory
(1)	Účelová podpora veřejné zakázky je poskytována z výdajů na výzkum a vývoj poskytovatele, který je jediným uživatelem výsledků.
(2)	Poskytovatel poskytne příjemci účelovou podporu výzkumu a vývoje z veřejných prostředků (dále jen „účelová podpora“), jestliže:
a)	poskytovatel rozhodl o výsledku veřejné zakázky ve výzkumu a vývoji podle zákona č. 199/1994 Sb., o zadávání veřejných zakázek, ve znění pozdějších předpisů a bylo uchazeči doručeno oznámení poskytovatele o výběru nejvhodnější nabídky nebo rozhodnutí poskytovatele o přímém zadání veřejné zakázky malého rozsahu nebo výzva jednomu zájemci o veřejnou zakázku k podání nabídky,
b)	byla prokázána způsobilost vybraného uchazeče podle zákona č. 199/1994 Sb., o zadávání veřejných zakázek, ve znění pozdějších předpisů,
c)	byla uzavřena smlouva o poskytnutí účelové podpory (dále jen „smlouva o poskytnutí podpory“) nebo smlouva k provedení veřejné zakázky podle zvláštního právního předpisu4) (dále jen „smlouva o poskytnutí podpory“) nebo vydáno rozhodnutí o poskytnutí účelové podpory (dále jen „rozhodnutí o poskytnutí podpory“),
d)	byly předány platné údaje o projektu výzkumu a vývoje do informačního systému výzkumu a vývoje a potvrzeny provozovatelem a správcem datových prvků a číselníků informačního systému výzkumu a vývoje podle článku 36 odst. 9 metodiky.
(3)	Účelovou podporu může příjemce užít výhradně způsobem, který je v souladu s uznanými náklady projektu uvedenými v návrhu projektu a schválenými poskytovatelem ve veřejné  soutěži ve výzkumu a vývoji (dále jen „uznané náklady“). Tento projekt je včetně uvedení uznaných nákladů nedílnou součástí smlouvy o poskytnutí podpory nebo rozhodnutí o poskytnutí podpory. 

Článek 4
Poskytnutí podpory
(1)	Podpora musí být poskytnuta v souladu s Národní politikou výzkumu a vývoje České republiky.
(2)	Účelovou podporu poskytne poskytovatel na základě zadání veřejné zakázky podle zákona č. 199/1994 Sb., o zadávání veřejných zakázek, ve znění pozdějších předpisů.
(3)	Podíl výše účelové podpory na uznaných nákladech u projektů výzkumu a vývoje pro potřeby poskytovatele, který je jediným uživatelem jeho výsledků, může činit až 100 %.

Článek 5
Způsoby zadání veřejných zakázek
(1) K  uzavření smlouvy na veřejnou zakázku vyhlašuje zadavatel obchodní veřejnou soutěž o nejvýhodnější nabídku, není-li v zákoně stanoveno jinak. Při obchodní veřejné soutěži  postupuje zadavatel podle obchodního zákoníku, pokud tento zákon nestanoví jinak.
(2) Zadavatel je povinen vyhlásit obchodní veřejnou soutěž, jestliže výše budoucího  peněžitého závazku ze smlouvy bez daně z přidané hodnoty přesáhne 7,5 mil. Kč.
(3) Uzavření smlouvy na veřejnou zakázku jiným způsobem než na základě obchodní veřejné soutěže podle odstavce 1 je přípustné pouze při splnění podmínek stanovených v článku 7 Jiné způsoby zadání veřejných zakázek dle zákona č. 199/1994 Sb., o zadávání veřejných zakázek, ve znění pozdějších předpisů  této metodiky.

Článek 6
Obsah podmínek soutěže
(1) Podmínky soutěže musí obsahovat:
a)	vymezení plnění veřejné zakázky,
b)	dobu a místo plnění veřejné zakázky,
c)	požadavky na prokázání kvalifikačních předpokladů uchazečů (článek 8b),
d)	způsob hodnocení nabídek (kritéria stanovena v zadání),
e)	požadavky na jednotný způsob zpracování nabídkové ceny včetně platebních podmínek,
f)	soutěžní lhůtu  a místo otevírání obálek s nabídkami,
g)	zadávací lhůtu,
h)	místo pro podávání  nabídek a dobu, v níž lze nabídky podat osobně (článek 11),
i)	název, sídlo, telefon, popřípadě dálnopis nebo fax zadavatele,
j)	oznámení o době konání prohlídky místa plnění veřejné zakázky nebo o době, kdy lze nahlédnout do dokumentace, pokud se předpokládá konání prohlídky, nebo pokud tato dokumentace není součástí zadávací dokumentace,
k)	požadavek na poskytnutí jistoty včetně její výše,
l)	podmínky, při jejichž splnění je možno překročit výši nabídkové ceny.
(2) Zadavatel může vymezit další podmínky soutěže, které vyhlásí současně s podmínkami podle odstavce 1, a to zejména:
a)	zvláštní podmínky provedení veřejné zakázky, tj. zejména požadavky na řešení ekologických problémů, zaměstnanosti a na využití místních zdrojů a surovin v určitém regionu,
b)	zvýhodnění tuzemských osob (článek 12),
c)	omezení soutěže na tuzemské osoby,
d)	adresu a lhůtu, v níž je možno vyžádat zadávací dokumentaci, je-li tato dokumentace pro zpracování nabídky nutná (článek 10), popřípadě výši úhrady za její poskytnutí, je-li úhrada zadavatelem vyžadována,
e)	požadavky na prokazování dalších předpokladů (článek 8f), popřípadě na předkvalifikační řízení,
f)	adresu a lhůtu pro získání kvalifikační dokumentace (článek 8a),
g)	požadavky na rozdělení veřejné zakázky na dílčí plnění,
h)	minimální požadavky na případná variantní řešení nebo vyloučení možnosti variantního řešení.

Článek 7
Jiné způsoby zadání veřejných zakázek dle zákona č. 199/1994 Sb., o zadávání veřejných zakázek, ve znění pozdějších předpisů
I. Výzva více zájemcům o veřejnou zakázku k podání nabídky - § 49 zák. č. 199/1994 Sb.
(1) U veřejných zakázek, u kterých výše budoucího peněžitého závazku ze smlouvy bez daně z přidané hodnoty přesáhne 2 500 000 Kč a nepřesahuje částky stanovené v článku 5 odst. 2, může  zadavatel uzavřít smlouvu na podkladě písemné výzvy učiněné nejméně pěti zájemcům (u programu LS zadavatel předkládá smlouvu o poskytnutí podpory k podpisu nejprve vybranému uchazeči a následně náměstku skupiny 3).
(2) Uzavření smlouvy na podkladě písemné výzvy zaslané zadavatelem zájemcům o veřejnou zakázku, přesáhne-li výše budoucího peněžitého závazku částku stanovenou v odst. 1, se připouští dále v případě:
a)	naléhavé potřeby, rozhodla-li tak vláda České republiky,
b)	jde-li o specializovanou veřejnou zakázku,
c)	kdy na tutéž veřejnou zakázku byla již vyhlášena obchodní veřejná soutěž a byla zrušena, pokud od zrušení soutěže neuplynulo více než 6 měsíců.
 (3) Zadavatel zasílá výzvu k podání nabídek v případech:
a)	podle odstavce 2 písm. a) a c) nejméně třem zájemcům o veřejnou zakázku,
b)	podle odstavce 2 písm. b) všem zájemcům poskytujícím plnění specializované veřejné    zakázky v České republice.
(4) Výzva k podání nabídky podle odstavce 1 nebo 2 musí shodně pro všechny zájemce obsahovat:
a)	plnění veřejné zakázky,
b)	požadavky na prokázání kvalifikačních předpokladů (článek 8b),
c)	způsob hodnocení nabídek (kritéria stanovena v zadání),
d)	lhůtu, po kterou jsou vymezení uchazeči svými nabídkami vázáni.
(5) Zadavatel může ve výzvě podle odstavce 1 nebo 2 stanovit další požadavky, které musí být shodné pro všechny zájemce; může rovněž stanovit, že vylučuje možnost variantního řešení.
(6) Lhůta pro podání nabídek nesmí být kratší než 14 dnů. Prvním dnem této lhůty je den  následující po dni doručení výzvy zájemci. V případě zadání veřejné zakázky podle odstavce 2 písm. a) může vláda určit zkrácenou lhůtu. 
(7) Lhůta, po kterou jsou uchazeči svými nabídkami vázáni a ve které zadavatel rozhodne o  výběru nejvhodnější nabídky, činí nejvíce 30 kalendářních dnů a začíná běžet dnem  následujícím po skončení lhůty pro podání nabídek. Uchazeči, jehož nabídka byla vybrána jako nejvhodnější, se lhůta, po kterou je svojí nabídkou vázán, prodlužuje do uzavření smlouvy, nejvíce však o 30 dnů.
(8) Nabídku uchazeče zadavatel posoudí podle § 8c a podle dalších požadavků stanovených v zadání nebo v zadávací dokumentaci. Neprokáže-li uchazeč některý z kvalifikačních předpokladů nebo nesplní-li další požadavky stanovené zadavatelem, zadavatel ho z další účasti na veřejné zakázce vyloučí. Rozhodnutí o vyloučení uchazeče z další účasti na veřejné zakázce je zadavatel povinen bezodkladně oznámit příslušnému uchazeči.
(9) Hodnocení nabídek zadavatel provede podle kritérií stanovených v zadání. Zadavatel je povinen pořídit o posouzení a hodnocení nabídek záznam, ve  kterém uvede popis hodnocení a zdůvodnění výběru nejvhodnější nabídky. Rozhodnutí o výběru nejvhodnější nabídky zadavatel oznámí všem uchazečům ve lhůtě stanovené v odstavci 7 a zároveň uchazeče poučí o možnosti podat námitky.
(10) Zadavatel je povinen uzavřít smlouvu s uchazečem, který předložil nejvhodnější nabídku, a to v době, kdy je uchazeč svou nabídkou vázán, pokud si ve výzvě nevyhradil možnost neuzavřít smlouvu se žádným uchazečem.
(11) Zadavatel nesmí vyzývat k podání nabídek opakující se okruh zájemců, jestliže takový  postup není odůvodněn charakterem zakázky.
(12) Zadavatel zveřejní na centrální adrese text výzvy k podání nabídky u veřejných zakázek  realizovaných podle finančních limitů uvedených v odst. 1 a na veřejné zakázky  realizované podle odst. 2 písm. a), b) a c).
II. Zjednodušené zadání - § 49a zákona č. 199/1994 Sb.
(1) U veřejných zakázek, u kterých výše budoucího peněžitého závazku ze smlouvy činí více než 2 000 000 Kč bez daně z přidané hodnoty, ale nepřesáhne limity uvedené v článku 7 části I odst.1 (§ 49 odst. 1 zákona č. 199/1994 Sb.), je zadavatel povinen vyžádat si před zadáním veřejné zakázky nabídky nejméně od tří zájemců, pokud je již nemá k dispozici.
(2) Ve výzvě musí zadavatel stanovit požadavek na:
a)	zpracování nabídkové ceny podle místa plnění veřejné zakázky,
b)	dobu plnění a další podmínky plnění veřejné zakázky.
(3) Výzvu učiněnou podle odstavce 1 musí zadavatel doložit písemným záznamem.
(4) Zadavatel zveřejní na centrální adrese text výzvy k podání nabídky u veřejných zakázek  realizovaných podle odst. 1 i v případě, že má již k dispozici nabídku od tří zájemců.

III. Veřejné zakázky malého rozsahu - § 49b zákona č. 199/1994 Sb.
U veřejných zakázek do výše budoucího peněžitého závazku 2 000 000 Kč bez daně z  přidané hodnoty může zadavatel rozhodnout o přímém zadání veřejné zakázky za cenu  obvyklou v místě plnění. Při rozhodnutí o tomto způsobu zadání veřejné zakázky je povinen vycházet z informací o trhu a svých zkušeností.
Poznámka: Při zadání veřejné zakázky postupem podle § 49a (zjednodušené zadání) a 49b (veřejné zakázky malého rozsahu) se nepoužijí ustanovení článku 8a až 8g této metodiky.
IV. Výzva jednomu zájemci k podání nabídky - § 50 zákona č. 199/1994 Sb.
(1) Uzavření smlouvy na podkladě písemné výzvy zaslané zadavatelem jednomu zájemci o veřejnou zakázku k podání nabídky se připouští v případě:
a)	specializované veřejné zakázky v případech, kdy plnění veřejné zakázky může poskytnout jediný zájemce o veřejnou zakázku,
b)	dodatečné nebo opakované veřejné zakázky (především z důvodu standardizace nebo  slučitelnosti předmětu veřejné zakázky), pokud svým rozsahem nepřekročí 20 % ceny původní veřejné zakázky a výzva bude zadavatelem učiněna  do 12 měsíců od splnění veřejné zakázky,
c)	částečné rozšíření nebo úpravy předmětu původní zakázky, pokud by změna uchazeče vedla k tomu, že by zadavatel musel pořizovat plnění veřejné zakázky s odlišnými technickými znaky, které by s sebou přinášelo technickou neslučitelnost nebo potíže při provozu a údržbě.
(3)	Před uzavřením smlouvy musí  uchazeč doložit pouze oprávnění k podnikání.

  Článek 8a
Kvalifikace uchazečů o veřejnou zakázku
(1) Uchazeči o veřejnou zakázku jsou povinni - dle zákona č. 199/1994 Sb. - v nabídkách prokázat kvalifikační předpoklady (článek 8b) k plnění veřejné zakázky. V zadání může zadavatel požadovat splnění dalších předpokladů pro plnění veřejné zakázky (článek 8f).
(2) Požadavky na prokazování dalších předpokladů pro plnění veřejné zakázky vymezí  zadavatel v zadání nebo v kvalifikační dokumentaci včetně požadovaného způsobu jejich  splnění. Uchazeči mohou požadovat na zadavateli upřesňující informace k prokazování dalších předpokladů nejpozději do sedmi dnů před uplynutím soutěžní lhůty; tyto informace musí být poskytnuty všem uchazečům.
(3) U nabídek předpokládajících splnění zakázky s pomocí jiných osob prokazuje splnění kvalifikačních předpokladů uchazeč, který nabídku podává, pokud se jeho oprávnění k podnikání vztahuje na celý rozsah veřejné zakázky. Jinak prokazují splnění kvalifikačního předpokladu podle článek 8b odst. 1 písm. a) i tyto jiné osoby.

Článek 8b
Kvalifikační předpoklady
(1) Kvalifikační předpoklady pro plnění veřejné zakázky splňuje uchazeč,
a)	který má příslušné oprávnění k podnikání5), je-li zvláštními předpisy stanoveno,
b)	na jehož majetek nebyl prohlášen konkurz nebo proti kterému nebylo zahájeno konkurzní  nebo vyrovnací řízení, nebo nebyl návrh na prohlášení konkurzu zamítnut pro nedostatek majetku úpadce nebo není v likvidaci,
c)	který nemá v evidenci daní zachyceny daňové nedoplatky6),
d)	který nebyl pravomocně odsouzen pro trestný čin, jehož skutková podstata souvisí s  předmětem podnikání uchazeče, nebo pro trestný čin hospodářský7) nebo trestný čin proti majetku8),
e)	který nebyl v posledních třech letech disciplinárně potrestán podle zvláštních předpisů    upravujících výkon odborné činnosti9), pokud tato činnost souvisí s předmětem veřejné zakázky,
f)	který nemá splatný nedoplatek na pojistném a na penále na veřejné zdravotní pojištění10) nebo na pojistném a na penále na sociální zabezpečení a příspěvku na státní politiku zaměstnanosti11),
g)	který není vyloučen z účasti na zadávání veřejných zakázek.
(2) Podmínka uvedená v odstavci 1 písm. d) se vztahuje na osoby vykonávající funkci   statutárního orgánu nebo všechny členy statutárního orgánu. U organizačních složek podniku12) zapsaných v obchodním rejstříku se splnění uvedené podmínky vztahuje rovněž na vedoucího organizační složky podniku13), která podává nabídku.
(3) Podmínky uvedené v odstavci 1 písm. d) a e) se vztahují též na odpovědného zástupce  uchazeče, ustanoveného podle zvláštního právního předpisu14).

Článek 8c
Prokazování kvalifikačních předpokladů
(1) Uchazeč prokazuje splnění kvalifikačních předpokladů uvedených v článku 8b odst. 1 písm. a) dokladem o oprávnění k podnikání, včetně výpisu z obchodního rejstříku, a čestným prohlášením o splnění kvalifikačních předpokladů uvedených v článku 8b odst. 1 písm. b), c), d), e) a f).
(2) Uchazeč, se kterým má být uzavřena smlouva, prokáže kvalifikační předpoklady takto:
a)	podle článku 8b odst. 1 písm. a) výpisem z obchodního rejstříku, je-li do tohoto rejstříku zapsán, ne starším než 90 dnů,
b)	podle článku 8b odst. 1 písm. d) výpisem z evidence Rejstříku trestů ne starším než šest měsíců,
c)	podle článku 8b odst. 1 písm. f) potvrzením příslušného orgánu ne starším než šest měsíců.
(3) Doklady opravňující k podnikání a doklady uvedené v odstavci 2 mohou být předloženy též ve stejnopisu s ověřením jeho pravosti.

Článek 8d
Změny v kvalifikaci
Uchazeč je povinen ohlásit do 14 dnů zadavateli změny, které nastaly po podání jeho nabídky a které se dotýkají údajů požadovaných zadavatelem při prokazování kvalifikace.

Článek 8e
Důsledky nesplnění kvalifikačních předpokladů
Neprokáže-li uchazeč některý z kvalifikačních předpokladů, popřípadě nesplní povinnost podle článku 8d, musí ho zadavatel vyloučit z účasti v dalším jednání o veřejné zakázce. Rozhodnutí o vyloučení zadavatel bezodkladně sdělí vyloučenému uchazeči.

Článek 8f
Další předpoklady pro plnění veřejné zakázky
(1) Dalšími předpoklady pro plnění veřejné zakázky jsou například:
a)	technické a materiální vybavení k plnění veřejné zakázky,
b)	počet zaměstnanců odborných  profesí  rozhodných  pro  plnění veřejné zakázky,
c)	přehled významných zakázek uskutečněných uchazečem v posledních letech s uvedením objednatele, popřípadě kupujícího, místa a doby plnění.
(2) Skutečnosti uvedené v odstavci 1 jsou důvěrné a zadavatel je může použít pouze pro účely vyhodnocení výsledků zadání veřejné zakázky, pro kterou byly doloženy.
(3) Zadavatel může požadovat na uchazeči čestné prohlášení o tom, že jím navržené řešení veřejné zakázky obsažené v nabídce nepožívá ochranu podle zvláštních předpisů15) nebo že  nositelem těchto práv je on.

Článek 8g
Variantní řešení
Variantní řešení v nabídce je přípustné, pokud není zadavatelem stanoveno jinak.

Článek 9a
Výběr témat veřejných zakázek
Výběr témat veřejných zakázek na poli ministerstva se provádí podle následujícího postupu:
(1)	Požadavek na vyhlášení obchodní veřejné soutěže nebo jiný způsob zadání veřejné zakázky se vznáší na úrovni skupiny ministerstva jeho projednáním na poradě náměstka s řediteli skupiny (gremiální porady). 
(2)	Pověřený útvar (sekce, odbor, oddělení,…) skupiny, který požadavek na provedení výzkumu vznáší, vypracuje téma ve formě podrobného zadání výzkumu (dále jen „návrh zadání“) v rozsahu cca jedné tiskové strany. Součástí zadání musí být podrobný popis předmětu a způsobu provedení požadovaného výzkumu, definování požadovaného výstupu výzkumu, termíny požadovaného výstupu výzkumu, stanovení nejvyšší přijatelné ceny za provedený výzkum a jméno odpovědného pracovníka tohoto útvaru, pověřeného odborným posuzováním a hodnocením předložených nabídek na provedení výzkumu a oponováním požadovaných výstupů výzkumu (dále jen „gestor“). Pokud je známa organizace, která by výzkum mohla provést, uvedou se její kontaktní údaje. V příloze zadání musí být zdůvodněna potřebnost požadovaných výstupů výzkumu pro ministerstvo a konkrétní způsoby jejich využití ministerstvem jako podklad pro rozhodnutí o vyhlášení obchodní veřejné soutěže nebo o jiném způsobu zadání veřejné zakázky.
(3)	Po projednání návrhu zadání na gremiální poradě skupiny bude prostřednictvím gestora informován odbor 31 – odbor programů výzkumu a vývoje, kterému zabezpečování realizace programů výzkumu a vývoje kompetenčně přísluší, tj. zadavatel/administrátor. 
(4)	Zadavatel posoudí, zda se jedná o projekt výzkumu a vývoje, návrh zadání upraví a doplní s ohledem na platné předpisy a konečné zadání předloží poradě náměstků ke schválení.
(5)	Po schválení návrhu poradou náměstků zadavatel zajistí zadání veřejné zakázky v souladu s platným zněním zákona č. 199/1994 Sb., o zadávání veřejných zakázek, ve znění pozdějších předpisů.
(6)	Termíny k předkládání návrhů témat se nestanovují neboť z charakteru věci vyplývá, že potřeba vyřešit výzkumný problém formou zadání a plnění veřejné zakázky může nastat kdykoliv během kalendářního roku. 
(7)	Počet výzkumných projektů řešených v programu výzkumu a vývoje „Výzkum pro státní správu“ je omezen objemem disponibilních prostředků vyčleněných pro tento program.
(8)	Řešení projektů nelze zahajovat z administrativních a finančních důvodů v posledním čtvrtletí roku.

Článek 9b
Odpovědnost
(1)	Odpovědnost za věcnou správnost návrhu zadání a opodstatněnost řešení projektu nese skupina ministerstva, která vznesla požadavek na vyhlášení obchodní veřejné soutěže nebo jiný způsob zadání veřejné zakázky. 
(2)	Zadavatel/administrátor nese odpovědnost za:
•	vyhlášení obchodní veřejné soutěže nebo jiný způsob zadání veřejné zakázky, 
•	administraci (úprava návrhu zadání a jeho doplnění s ohledem na platné předpisy, předložení tohoto návrhu poradě náměstků, po schválení návrhu zadání projektu odpovídá za vypracování zadávací dokumentace v souladu se zákonem a nařízeními vlády, oslovení uchazečů, přijímání nabídek, jmenování členů a organizování komise pro otevírání obálek s nabídkami, stejně tak jako komise pro posouzení a hodnocení nabídek, informování o výběru nejvhodnější nabídky, příprava podkladů pro uzavření smlouvy či pro vydání rozhodnutí, zpracování podkladů pro poskytnutí dotace, dohled na průběh řešení projektu, účast na průběžném a závěrečném oponentním řízení,…) projektů programu LS „Výzkumu pro státní správu“,
•	předávání dat o programu LS „Výzkum pro státní správu“ pro databáze informačního systému výzkumu a vývoje v souladu se zákonem, resp. nařízením vlády č. 267/2002 Sb., nařízení vlády o informačním systému výzkumu a vývoje,
•	jmenování nejméně dvou oponentů, které včas vyzývá k vypracování oponentského posudku a účasti při oponentním řízení, 
•	zpracování souhrnu hodnocení přínosu výzkumných projektů programu LS „Výzkum pro státní správu“ v rámci resortu a jeho předložení poradě vedení ministerstva a předání informací Radě vlády pro výzkum a vývoj.
(3)	Gestor odpovídá za: 
•	dopracování věcného obsahu návrhu zadání, 
•	hodnocení věcného obsahu předložených nabídek a jejich předání administrátorovi,
•	zpracování podkladu pro hodnocení projektu z hlediska odborné úrovně řešení, 
•	plnění požadavků stanovených příslušnou smlouvou (tj. dohlíží na průběh řešení a včasné odevzdání výsledků) a o jejich plnění informuje administrátora,
•	zpracování oponentního posudku pro oponentní řízení (tj. odpovídá za posouzení a vyhodnocení řešeného projektu z hlediska splnění smluvních požadavků kladených na jeho výstupy) a vyhodnocení předložených výsledků,
•	zpracování podkladu pro zhodnocení přínosu řešení projektu a jeho výsledků pro práci ministerstva a jejich předání administrátorovi. 

Článek 10
Zadávací dokumentace
(1) Zadávací dokumentace je souhrn údajů a informací nezbytných pro zpracování nabídky.  Zadavatel ji poskytuje na vyžádání zájemcům o veřejnou zakázku. Součástí zadávací dokumentace musí být technické podmínky veřejné zakázky určující požadavky na jakost a  technické vlastnosti předmětu veřejné zakázky. Součástí zadávací dokumentace musí být i  jednoznačné vymezení množství a druhu požadovaných prací, dodávek nebo služeb. Za  úplnost a správnost údajů  obsažených v zadávací dokumentaci odpovídá zadavatel.
(2) Zadávací dokumentace musí být vypracována v souladu se zákonem a nařízeními vlády. 
(3) Součástí zadávací dokumentace jsou formuláře, jež mají být vyplňovány elektronicky, přičemž formuláře zpracované uchazečem a předávané na technickém nosiči dat a v papírové formě se nesmí obsahově navzájem lišit.

Článek 11
Způsob podávání nabídek
(1) Nabídky se podávají v písemné formě osobně nebo doporučeně poštou, v uzavřených  obálkách označených názvem veřejné zakázky a opatřených na uzavření razítkem, případně podpisem uchazeče, je-li fyzickou osobou, či jeho statutárního zástupce, je-li právnickou osobou.
(2) Nabídky musí být do skončení soutěžní lhůty doručeny zadavateli. Opožděně podané nabídky zadavatel neotvírá a vrátí je neprodleně uchazeči. Každý zájemce o veřejnou zakázku může podat pouze jednu nabídku; při porušení těchto povinností je zadavatel povinen vyloučit  příslušného uchazeče ze soutěže. Žádná osoba se nesmí zúčastnit téže soutěže jako uchazeč více než jednou.
(3)  Při hodnocení nabídek podle ekonomické vhodnosti  nabídky může zadavatel stanovit, že v nabídce se oddělí do samostatné obálky nabídková cena. Tato obálka musí být označena nápisem „Nabídková  cena“, uzavřena a na uzavření opatřena razítkem uchazeče.

Článek 12
Zvýhodnění některých uchazečů v obchodní veřejné soutěži
(1) Žádný z uchazečů nesmí být v obchodní veřejné soutěži zvýhodněn proti ostatním účastníkům soutěže s výjimkami uvedenými v odstavcích 2 a 3.
(2) V případě obchodní veřejné soutěže se zahraniční účastí může zadavatel v podmínkách soutěže stanovit zvýhodnění nabídkových cen tuzemských osob nejvýše do 10 % od nejnižší nabídkové ceny zahraniční osoby. Předkládá-li nabídku společně tuzemská a zahraniční osoba, považuje se jejich nabídka za nabídku zahraniční osoby.
(3) Účastní-li se obchodní veřejné soutěže tuzemská osoba zaměstnávající nad 50 % občanů  se změněnou pracovní schopností, musí být při hodnocení její nabídky jí předložená nabídková cena hodnocena jako nejnižší, jestliže nepřekročí nejnižší nabídkovou cenu tuzemské osoby o více než 20 %.
(4) Uchazeč zaměstnávající více než 50 % občanů se změněnou pracovní schopností musí tuto skutečnost doložit ve své nabídce potvrzením místně příslušného úřadu práce.
Poznámka: Zvýhodnění podle odstavců 2 a 3 se nesčítají.

Článek 13
Postup při přijímání nabídek
(1) Zadavatel je povinen zabezpečit, aby doručené nabídky byly na obálce označeny  pořadovým číslem, datem a  hodinou doručení a zapsány s těmito údaji do seznamu nabídek. Při osobním doručení nabídky musí být jejímu doručiteli zadavatelem vystaveno potvrzení o jejím přijetí s uvedením údajů podle první věty.
(2) Nabídky, které budou doručeny v rozporu s ustanovením článkem 11 odst. 1, nesmí zadavatel  přijmout. Otevře-li zadavatel obálku s nabídkou, která nebyla předepsaným způsobem označena, nesmí tuto nabídku zahrnout do soutěže a musí ji vrátit příslušnému uchazeči.

Článek 14
Účastníci otevírání obálek s nabídkami
(1) Otevírání obálek s nabídkami se mají právo zúčastnit kromě zadavatele:
a)	uchazeči, jejichž  nabídky byly zadavateli doručeny v soutěžní lhůtě,
b)	zástupci orgánu dohledu,
c)	zástupci Ministerstva financí,
d)	zástupci orgánu, z jehož rozpočtu se provádí zcela nebo zčásti úhrada veřejné zakázky, není-li totožný se zadavatelem.
(2) Účastníci přítomní otevírání obálek s nabídkami (dále jen „účastníci“) potvrdí svou účast podpisem v listině účastníků, kterou komise přiloží k protokolu o otevírání obálek s nabídkami (článek 16). 

Článek 15
Otevírání obálek s nabídkami
(1) Pro otevírání obálek s nabídkami jmenuje zadavatel nejméně tříčlennou komisi. Před  otevíráním obálek s nabídkami předá zadavatel komisi obálky s nabídkami včetně seznamu nabídek.
(2) Komise otevírá obálky postupně podle pořadového čísla a kontroluje úplnost nabídky z hlediska požadavků uplatněných zadavatelem ve vyhlášených podmínkách soutěže. Účastníkům sdělí jméno a sídlo uchazeče včetně nabídkové ceny, pokud se nepostupuje podle odstavce 4, a zda byla složena jistota. Další obsah nabídky nesmí komise účastníkům sdělit.
(3) Pokud zadavatel v podmínkách soutěže požadoval oddělení nabídkové ceny, obálka s nabídkovou cenou se neotevírá a účastníkům se sdělují údaje podle odstavce 2 s výjimkou nabídkové ceny.
(4) Jestliže komise po otevření obálky zjistí, že nabídka není z hlediska podmínek soutěže  úplná nebo že uchazeč nesplnil uvedené podmínky, nabídku vyřadí z dalšího posuzování a hodnocení; vyřazení nabídky oznámí účastníkům. Zadavatel vyloučí bezodkladně příslušného uchazeče z další účasti v obchodní veřejné soutěži. Rozhodnutí o vyloučení je zadavatel povinen bezodkladně oznámit příslušnému uchazeči.

Článek 16
Protokol o otevírání obálek s nabídkami
(1) O otevírání obálek s nabídkami komise sepisuje protokol, v němž u každé nabídky komise uvede údaje oznámené účastníkům podle článku 15 odst. 2 a zda nabídka vyhověla či nevyhověla kontrole úplnosti podle článku 15 odst. 4. Příslušná část protokolu se účastníkům přečte před otevřením další obálky s nabídkou.
(2) V závěru protokolu komise uvede počet nabídek, které byly doručeny po uplynutí soutěžní  lhůty, a časové údaje o jejich doručení.
(3) Protokol podepisují členové komise. Uchazeči jsou též oprávněni k podpisu protokolu.  Protokol se nezveřejňuje;  po připojení listiny účastníků se přikládá k seznamu nabídek.
(4) Uchazeči jsou oprávněni do protokolu nahlížet. Kopii protokolu musí zadavatel na  vyžádání předat orgánům, jejichž zástupci jsou oprávněni účastnit se otevírání obálek podle  článku 14 odst. 1 písm. b) až d) této metodiky. 

Článek 17
Složení komise pro posouzení a hodnocení nabídek
(1)	Složení členů komise pro posouzení a hodnocení nabídek: 2 osoby z odboru 31 – odbor programů výzkumu a vývoje, 1 osoba z odboru 40 – odbor rozpočtu kapitoly školství, 1 osoba ze skupiny II - skupina regionálního školství, 1 osoba ze skupiny III - skupina vědy a vysokého školství a 1 osoba ze skupiny V - skupina mládeže a tělovýchovy. V případě vyššího počtu členů komise bude činit počet odborně způsobilých osob nejméně 60 % z celkového počtu členů komise.
(2)	U veřejných zakázek zadávaných dle § 49 a § 49a zákona č. 199/1994 Sb. budou navíc jmenovány členy této komise nejméně tři osoby s příslušnou odbornou způsobilostí, tj. gestor a dvě osoby, které nejsou zaměstnancem poskytovatele (ministerstva).  
(3)	Zástupci uvedení v odstavci 1 jsou oprávněni být členy komise, pokud příslušný útvar uplatní požadavek na účast svého zástupce u zadavatele nejpozději do deseti dnů před uplynutím soutěžní lhůty.
(4)	Členové komise pro posouzení a hodnocení nabídek se účastní její činnosti bezúplatně. Veškeré výdaje spojené s činností komise hradí zadavatel.

Článek 18
Podjatost
(1) Členové komise a jejich náhradníci nesmí být ve vztahu k veřejné zakázce a k uchazečům podjatí; zejména se nesmí podílet na zpracování nabídky, nesmí mít osobní zájem na zadání příslušné veřejné zakázky a s uchazeči je nesmí spojovat osobní ani pracovní či jiný obdobný poměr. O své nepodjatosti učiní člen komise i náhradník písemně čestné prohlášení zadavateli na počátku prvního jednání komise.
(2) Vznikne-li důvod k podjatosti některému z členů komise v průběhu její činnosti,  popřípadě náhradníkovi, je povinen to bezodkladně oznámit zadavateli. Zadavatel po zvážení důvodů podjatosti člena komise, popřípadě náhradníka, rozhodne o jeho dalším setrvání v komisi;  vznikne-li zadavateli pochybnost o nepodjatosti některého z členů komise, popřípadě náhradníka, postupuje obdobně. Člen komise, popřípadě náhradník, kterému vznikl důvod podjatosti, se nesmí zúčastnit jednání komise od okamžiku, kdy se o tomto důvodu dozvěděl. Předseda komise vyzve k činnosti v komisi za podjatého člena jeho náhradníka. 

Článek 19
Jednání komise
(1) Komise si zvolí ze svých členů předsedu a místopředsedu na svém prvním jednání. Jednání komise svolává a řídí její předseda, není-li přítomen, místopředseda.
(2) Komise je schopná usnášení, je-li řádně písemně a včas pozván každý její člen a jsou-li přítomny dvě třetiny členů včetně náhradníků za nepřítomné členy. Nemůže-li se jednání  zúčastnit člen komise, je povinen včas oznámit tuto skutečnost předsedovi komise, který zajistí účast náhradníka.
(3) Komise posuzuje a hodnotí nabídky podle postupů stanovených v článku 20 a 21. Členové komise odůvodní svůj odchylný názor proti názoru většiny v zápisu o jednání. 
(4) Členové komise a náhradníci jsou povinni zachovávat mlčenlivost o záležitostech, o nichž  se dozvěděli v souvislosti s výkonem své funkce.

Článek 20
Postup komise při posuzování nabídek
(1) Komise zahájí svou činnost tím, že od zadavatele převezme nabídky, které splnily  podmínky soutěže  z  hlediska úplnosti, kontrolované při otevírání obálek s nabídkami.
(2) Při posuzování a hodnocení nabídek komise přihlíží k oponentskému posudku gestora daného projektu a oponentskému posudku odborníka, pracujícího mimo ministerstvo.
(3) Pokud komise při posuzování a hodnocení nabídek využije dalších přizvaných odborníků, nesmí být tyto osoby rovněž podjaty (článek 18) a jsou povinny zachovávat mlčenlivost o záležitostech, o nichž  se dozvěděly v souvislosti s výkonem své funkce.
(4) Komise může při posuzování a hodnocení nabídek opravit zjevné početní chyby v nabídce,  které nemají vliv na nabídkovou cenu.
(5) Na základě posouzení nabídek z hlediska obsahového splnění podmínek soutěže a ověření souladu postupu uchazeče se zásadami ochrany hospodářské soutěže, komise navrhne  zadavateli vyřazení nabídek, které uvedeným požadavkům nevyhoví. Rozhodnutí o vyloučení příslušného uchazeče ze soutěže přísluší zadavateli (u programu LS rozhoduje o vyloučení příslušného uchazeče ze soutěže porada náměstků na základě doporučení zadavatele). Toto rozhodnutí je zadavatel povinen bezodkladně příslušnému uchazeči sdělit.
(6) Uchazeč, který byl ze soutěže vyloučen, může požádat zadavatele o sdělení důvodu jeho rozhodnutí. Zadavatel je povinen bezodkladně důvod vyloučení uchazeči sdělit.
(7) Jsou-li po posouzení všechny nabídky vyřazeny, zadavatel soutěž zruší.

Článek 21
Postup komise při hodnocení nabídek
(1) Po posouzení, popřípadě vyřazení nabídek podle článku 20 přistoupí komise k hodnocení zbývajících nabídek podle zveřejněného způsobu hodnocení. Na základě hodnocení sestaví komise pořadí nabídek.
(2)  Požadoval-li zadavatel v podmínkách soutěže oddělit v nabídce nabídkovou cenu, hodnotí komise nabídku nejprve z hlediska ostatních kritérií s výjimkou nabídkové ceny. Po tomto vyhodnocení otevře komise obálku s nabídkovou cenou a pořadí nabídek upraví podle výsledku hodnocení pomocí nabídkové ceny. 

Článek 22
Zpráva o posouzení a hodnocení nabídek
(1) Komise pořídí o posouzení a hodnocení nabídek zprávu, která obsahuje:
a)	údaje o složení komise,
b)	přehled nabídek s uvedením příslušného uchazeče, které komise převzala od zadavatele k posouzení,
c)	výsledek posouzení jednotlivých nabídek,
d)	při využití osob uvedených v článku 20 odst. 3 závěry jejich posouzení,
e)	seznam nabídek, které komise po posouzení navrhla zadavateli k vyřazení ze soutěže,
f)	seznam nabídek, které komise hodnotila,
g)	stručný popis způsobu hodnocení nabídek,
h)	výsledek hodnocení jednotlivých nabídek a zdůvodnění výběru nejvhodnější nabídky,
i)	pořadí nabídek sestavené podle výsledku hodnocení.
(2) Zprávu o posouzení a  hodnocení nabídek podepisují všichni členové komise a předají ji s veškerou předchozí dokumentací o zadání veřejné zakázky zadavateli. Komise tím končí svou činnost. Po předání zprávy zadavateli musí zadavatel na požádání umožnit všem uchazečům, jejichž nabídky byly posuzovány a hodnoceny, do zprávy nahlédnout. 
(3) O výsledku hodnocení nabídek informuje zadavatel (administrátor) věcně příslušného náměstka skupiny. V případě, že vybraná nabídka splnila všechny stanovené požadavky a oponenti se k nabídce vyjádřili kladně, připraví zadavatel podklady pro uzavření smlouvy o poskytnutí podpory či pro vydání rozhodnutí o poskytnutí podpory.

Článek 23
Rozhodnutí o výběru nejvhodnější nabídky
(1) Zadavatel je povinen na základě posouzení a hodnocení nabídek komisí rozhodnout o výběru nejvhodnější nabídky, pokud si v podmínkách soutěže nevyhradil právo odmítnout všechny předložené nabídky (u programu LS rozhoduje o výběru nejvhodnější nabídky porada náměstků na základě doporučení zadavatele/administrátora). Nejvhodnější nabídkou se rozumí nabídka nejlépe splňující kritéria vymezená v podmínkách soutěže.
(2) Jestliže rozhodnutí o výběru nejvhodnější nabídky neodpovídá pořadí nabídek podle hodnocení komise, je porada náměstků povinna zadavateli své rozhodnutí písemně zdůvodnit.
(3) Rozhodnutí o výběru nejvhodnější nabídky, včetně zdůvodnění v případě odchylného  stanoviska od hodnocení komise, zadavatel přiloží ke zprávě o posouzení a hodnocení  nabídek. Kopii rozhodnutí včetně zdůvodnění přikládá  zadavatel  k evidenčnímu listu veřejné zakázky.
(4) Vybraného uchazeče je zadavatel povinen vyzvat k předložení dokladů podle článku 8c. Nesplní-li uchazeč tuto povinnost nejpozději do 3 dnů před uplynutím lhůty pro uzavření smlouvy, musí ho zadavatel vyloučit ze soutěže a vyzvat dalšího v pořadí, nejvýše však třetího.

Článek 24
Oznámení o výběru nejvhodnější nabídky
(1) Zadavatel je povinen v zadávací lhůtě oznámit všem uchazečům, pokud nebyli ze soutěže vyloučeni, své rozhodnutí o výběru nejvhodnější nabídky včetně údajů o vybraném uchazeči a nabídce podle odstavce 2. Uchazeč, jemuž bylo sděleno v době, kdy byl svou nabídkou vázán,  že jeho nabídka byla vybrána jako nejvhodnější, je povinen uzavřít smlouvu podle článku 25.
(2) V oznámení o výběru nejvhodnější nabídky zadavatel uvede též uchazeče (obchodní   jméno, u právnických osob sídlo, u fyzických osob bydliště a místo podnikání), jejichž nabídky se umístily ve druhém a třetím pořadí včetně nabídkových cen. Součástí oznámení o výběru nejvhodnější nabídky je též poučení o možnosti podat námitky.
(3) Pokud při otevírání obálek nebyli účastníci seznámeni s nabídkovými cenami (článek 14  odst. 4), je zadavatel povinen v oznámení uvést seznam všech uchazečů, jejichž nabídky byly přijaty do soutěže, s uvedením nabídkových cen. 

Článek 25
Uzavření smlouvy s uchazečem, který předložil nejvhodnější nabídku
(1) S uchazečem, jehož nabídka byla vybrána jako nejvhodnější, je zadavatel povinen uzavřít  příslušnou smlouvu (tj. uzavřít smlouvu o poskytnutí podpory či vydat rozhodnutí o poskytnutí podpory) do 30 dnů od uplynutí zadávací lhůty vyhlášené v podmínkách soutěže. O tuto dobu se prodlužuje lhůta, po kterou je vybraný uchazeč svou nabídkou vázán. Současně se prodlužuje zadávací lhůta uchazečům umístěným ve druhém a třetím pořadí, a to až do doby vyplývající z článku 26.
(2) Uzavřená smlouva o poskytnutí podpory či vydané rozhodnutí o poskytnutí podpory musí obsahovat ustanovení, kterým je nabídková cena uchazeče stanovena jako cena nejvýše přípustná, kterou je možné překročit jen za podmínek stanovených zadavatelem při vyhlášení soutěže.
(3) Zadavatel nesmí uzavřít smlouvu o poskytnutí podpory či vydat rozhodnutí o poskytnutí podpory před uplynutím lhůty stanovené pro podání námitek proti rozhodnutí zadavatele o výběru nejvhodnější nabídky. 
(4) Smlouva o poskytnutí podpory se předkládá k podpisu nejprve vybranému uchazeči a následně náměstku skupiny 3. 
(5) Zadavatel (administrátor) zpracuje údaje o projektu programu LS „Výzkum pro státní správu“ pro databázi CEP dle nařízení vlády č. 267/2002 Sb., nařízení vlády o informačním systému výzkumu a vývoje (článek 31, 35 a 36).
(6) Po podpisu smlouvy o poskytnutí podpory či vydání rozhodnutí o poskytnutí podpory a předání údajů do databáze CEP předá zadavatel údaje pro financování projektu odboru 10 – odbor správce rozpočtu (úsek 10/3 – úsek správy rozpočtu vysokých škol, vědy a výzkumu) a následně odboru 30 – odbor vysokých škol (oddělení 302 - oddělení financování vědy a vysokého školství).

Článek 26
Uzavření smlouvy s uchazeči umístěnými ve druhém a třetím pořadí
(1) Odmítne-li vybraný uchazeč uzavření příslušné smlouvy o poskytnutí podpory nebo nedojde-li k jejímu uzavření z důvodů na straně uchazeče v době stanovené v článku 25, je zadavatel povinen neprodleně vyzvat k uzavření této smlouvy uchazeče umístěného ve druhém pořadí. Tomuto uchazeči se zadávací lhůta prodlužuje tak, že skončí 30 dnů od vyzvání zadavatelem. O této skutečnosti vyrozumí zadavatel i uchazeče umístěného ve třetím pořadí, který je v tomto případě nabídkou vázán po dobu jako uchazeč umístěný ve druhém pořadí, popřípadě po dobu uvedenou v odstavci 2.
(2) Odmítne-li uchazeč umístěný ve druhém pořadí uzavřít příslušnou smlouvu o poskytnutí podpory nebo nedojde-li k uzavření smlouvy s tímto uchazečem z důvodů na jeho straně, je zadavatel povinen bezodkladně vyzvat k uzavření smlouvy uchazeče umístěného ve třetím pořadí. Tomuto uchazeči se prodlužuje  zadávací  lhůta  tak,  že  skončí  30  dnů  od vyzvání zadavatelem.
(3) Uplynutím doby, po kterou je uchazeč svou nabídkou vázán, zaniká povinnost zadavatele uzavřít s ním smlouvu o poskytnutí podpory. 

Článek 27
Použití podpory
(1)	Příjemce vede pro každý projekt oddělenou evidenci podle zvláštního právního předpisu16) o uznaných nákladech a v rámci této evidence sleduje výdaje nebo náklady hrazené z podpory. 
(2)	Ke každému projektu musí příjemce vykázat nejméně jeden samostatný výsledek, který není zároveň výsledkem jiného projektu nebo výzkumného záměru. Výsledek každého projektu musí být hodnocen odděleně od výsledků ostatních projektů a výzkumných záměrů.
(3)	Z účelové podpory projektu se smí hradit náklady na výzkum a vývoj prováděný příjemcem nebo spolupříjemcem včetně nezbytné infrastruktury. Při poskytnutí části účelové podpory příjemcem spolupříjemci se nepostupuje podle zákona č. 199/1994 Sb., o zadávání veřejných zakázek, ve znění pozdějších předpisů (viz. článek 29 odst. 2 a 5 této metodiky).
(4)	Při pořízení hmotného a nehmotného majetku podle zvláštního právního předpisu16) pro řešení projektu se smí do uznaných nákladů zahrnout pouze taková část nákladů na jeho pořízení, která odpovídá předpokládanému využití pro řešení daného projektu. Způsob stanovení výše uznaných nákladů na pořízení hmotného a nehmotného majetku stanoví prováděcí právní předpis, tj. nařízení vlády č. 461/2002 Sb., nařízení vlády o účelové podpoře výzkumu a vývoje z veřejných prostředků a o veřejné soutěži ve výzkumu a vývoji (popř. článek 27 odst. 5 této metodiky).
(5)	Do uznaných nákladů lze zahrnout:
a)	osobní náklady nebo výdaje na výzkumné a vývojové zaměstnance, akademické pracovníky, techniky a další pomocný personál příjemce, popřípadě právnické osoby, jejíž je příjemce organizační složkou, nebo spolupříjemcům, včetně zaměstnanců dělnických profesí podílejících se na řešení projektu, a jim odpovídající náklady na povinné zákonné odvody17) a příděl do fondu kulturních a sociálních potřeb nebo jeho poměrnou část, pokud není tento fond tvořen příděly ze zisku. Do osobních nákladů nebo výdajů lze započítat 
1.	mzdy nebo platy zaměstnanců přijatých podle pracovní smlouvy výhradně na řešení projektu,
2.	příslušnou část mezd nebo platů zaměstnanců, odpovídající jejich úvazku na řešení projektu nebo se na projektu podílejících18),
3.	zvýšení pohyblivé částky mzdy nebo platu zaměstnanců, kteří se na řešení projektu podílejí,
4.	ostatní osobní náklady nebo výdaje na základě dohody o pracovní činnosti nebo dohody o provedení práce, uzavřené v přímé souvislosti s řešením projektu;
b)	náklady nebo výdaje příjemce nebo spolupříjemců na pořízení hmotného majetku, používaného v přímé souvislosti s řešením projektu, jejichž výše se stanoví takto:
1.	výše uznaných nákladů na pořízení dlouhodobého hmotného majetku19) s dobou upotřebitelnosti delší, než je doba řešení projektu, nebo na pořízení hmotného majetku, jehož pořizovací cena je vyšší než 40 000 Kč a provozně technické funkce delší než 1 rok20) a současně delší, než je doba řešení projektu, se stanoví podle vzorce:
UN = (A/B) x C x D,
kde 	
UN	jsou uznané náklady,
A	je doba v letech, po kterou bude majetek užíván pro řešení projektu,  
B	je doba upotřebitelnosti nebo provozně technické funkce majetku v letech, stanovené podle zvláštních právních předpisů19) a 20),
C 	je pořizovací cena majetku stanovená podle zvláštního právního předpisu19),
D	je podíl užití majetku pro řešení projektu,
2.	výše uznaných nákladů na pořízení dlouhodobého hmotného majetku s dobou upotřebitelnosti rovnou nebo kratší než je doba řešení projektu nebo na pořízení hmotného majetku, jehož pořizovací cena je vyšší než 40 000 Kč a který má provozně technické funkce delší než 1 rok a současně rovné nebo kratší než je doba řešení projektu, se stanoví podle vzorce:
UN = C x D,
kde symboly UN, C a D mají stejný význam jako v bodu i,
3.	výše uznaných nákladů na pořízení hmotného majetku, který není uveden v bodech 1 a 2, se stanoví podle vzorce uvedeného v bodu 2;
c)	náklady nebo výdaje na pořízení nehmotného majetku 
1.	s pořizovací cenou vyšší než 60 000 Kč, jejichž výše se stanoví podle vzorce uvedeného v písmenu b) bodu 2,
2.	výhradně užívaného v přímé souvislosti s řešením projektu a který není uveden v bodu 1;
d)	náklady nebo výdaje na provoz a údržbu dlouhodobého hmotného majetku s dobou upotřebitelnosti delší než 1 rok, nebo hmotného majetku s provozně technickými funkcemi delšími než 1 rok, který nebyl pořízen z veřejných prostředků a současně je pro řešení projektu užíván a jehož pořizovací cena je vyšší než 40 000 Kč, ve výši, která je rovna výši odpisů odpovídající délce období a podílu předpokládaného užití tohoto majetku pro řešení projektu;
e)	další provozní náklady, vzniklé v přímé souvislosti s řešením projektu, například náklady na materiál, zásoby a drobný hmotný majetek, tj. pouze další provozní náklady vedené v oddělené evidenci na základě zvláštního právního předpisu19);
f)	náklady nebo výdaje na služby využívané v přímé souvislosti s řešením projektu vedené v oddělené evidenci na základě zvláštního právního předpisu19);
g)	náklady nebo výdaje na zveřejňování výsledků projektů, včetně nákladů a výdajů na zajištění práv k těmto výsledkům výzkumu a vývoje; 
h)	cestovní náhrady v souladu se zvláštním právním předpisem21) vzniklé v přímé souvislosti s řešením projektu; 
i)	doplňkové (režijní) náklady nebo výdaje, vzniklé v přímé souvislosti s řešením projektu, například administrativní náklady, náklady na pomocný personál a infrastrukturu, energii a služby neuvedené v písmenu a) a e). 
(6)	Způsob evidence uznaných nákladů stanoví na základě zvláštního právního předpisu19) příjemce.
(7)	V případě, že v návrhu projektu není podrobně specifikována služba, pořízení hmotného nebo nehmotného majetku včetně ceny a dodavatele, postupuje se podle zákona č. 199/1994 Sb., o zadávání veřejných zakázek, ve znění pozdějších předpisů.

Článek 28
Úprava vztahů mezi poskytovatelem a příjemcem
(1) Poskytovatel uzavře s příjemcem účelové podpory písemnou smlouvu o poskytnutí dotace na podporu vybraného projektu zahrnující celou dobu řešení projektu a období do vyhodnocení výsledků řešení projektu včetně vypořádání poskytnuté dotace. Mezi náležitosti smlouvy o poskytnutí podpory patří zejména:
a)	označení poskytovatele,
b)	označení příjemce,
c)	název, identifikační údaje projektu a předmět jeho řešení,
d)	cíle projektu a jeho předpokládané výsledky, způsob ověření jejich dosažení,
e)	jméno, příjmení a případné akademické tituly a vědecké hodnosti fyzické osoby, která je příjemci odpovědná za odbornou úroveň projektu (dále jen „řešitel“),
f)	termíny zahájení a ukončení řešení projektu,
g)	výše uznaných nákladů a jejich členění, výše podpory z veřejných prostředků a její rozdělení v jednotlivých letech včetně termínů a způsobu jejího poskytování,
h)	úprava užívacích a vlastnických práv k výsledkům podle podmínek stanovených tímto zákonem,
i)	smluvní podmínky pro účast spolupříjemců, výše jejich podpory z veřejných prostředků a její rozdělení v jednotlivých letech včetně termínů a způsobu jejího poskytování a kontroly,
j)	způsob vedení, účtování a vykazování uznaných nákladů,
k)	způsob kontroly řešení projektu, včetně kontroly využití poskytnuté podpory a kontroly využití výsledků,
l)	vymezení stupně důvěrnosti údajů zahrnující jejich označení podle zvláštních právních předpisů22),
m)	způsob poskytnutí údajů o projektu a jeho výsledcích pro informační systém výzkumu a vývoje,
n)	způsob řešení sporů,
o)	sankce za porušení smlouvy,
p)	datum nabytí a ukončení účinnosti smlouvy.
(2) Součástí smlouvy o poskytnutí podpory je schválený návrh projektu.
(3) Nestanoví-li zákon jinak, řídí se smlouva o poskytnutí podpory ustanoveními obchodního zákoníku.
(4) Smlouvu o poskytnutí podpory lze uzavřít s více příjemci současně s tím, že jejich vzájemné vztahy budou smluvně upraveny jako nedílná součást smlouvy. 
(5) Je-li příjemcem účelové podpory organizační složka, poskytovatel poskytne podporu podle zvláštního právního předpisu23). Náležitosti rozhodnutí o poskytnutí podpory jsou přiměřené náležitostem smlouvy o poskytnutí podpory. Jsou-li příjemcem a spolupříjemcem organizační složky České republiky v působnosti jednoho správce rozpočtové kapitoly, neposkytují si v souladu se zvláštním právním předpisem24) vzájemně peněžitá plnění.
 (6) Výše uznaných nákladů a s tím související výše podpory z veřejných prostředků poskytnuté na řešení projektu na celou dobu řešení nesmí být dle § 9 odst. 7 zákona v průběhu řešení změněny o více než 50 % výše uznaných nákladů nebo výše podpory z veřejných prostředků uvedených ve smlouvě o poskytnutí podpory nebo v rozhodnutí o poskytnutí podpory. Změny výše uznaných nákladů a s tím související výše podpory musí být zdůvodněné, podložené schválenými aktivitami, podložené změnou smlouvy o poskytnutí podpory nebo rozhodnutí o poskytnutí podpory a musí splňovat podmínky podpory uvedené v zákoně. Postup při změně výše uznaných nákladů nebo výše podpory z veřejných prostředků je stanoven touto metodikou.
(7) O změnu výše uznaných nákladů nebo výše účelové podpory může příjemce požádat poskytovatele písemně nejpozději 60 kalendářních dnů před koncem kalendářního roku, který předchází roku požadované změny výše uznaných nákladů nebo výše účelové podpory, pokud poskytovatel nestanoví jiný termín. 
(8) Pokud nastane podstatná změna okolností týkajících se řešení projektu, kterou příjemce nemohl předvídat ani ji nezpůsobil, požádá příjemce poskytovatele o změnu výše uznaných nákladů, změnu výše účelové podpory nebo o změnu smlouvy o poskytnutí podpory nebo rozhodnutí o poskytnutí podpory písemně nejpozději do 7 kalendářních dnů ode dne, kdy se o takové skutečnosti dozvěděl.
(9) Poskytovatel žádost podanou podle odstavce 7 posoudí a rozhodne o ní do konce kalendářního roku, který předchází roku požadované změny výše uznaných nákladů nebo výše účelové podpory. Žádost podanou podle odstavce 8 posoudí poskytovatel a rozhodne o ní do 60 kalendářních dnů ode dne, kdy ji obdržel.
(10) Pokud nastane podstatná změna okolností týkajících se řešení projektu, kterou poskytovatel nemohl předvídat ani ji nezpůsobil, navrhne příjemci změnu výše uznaných nákladů, změnu výše účelové podpory nebo změnu smlouvy o poskytnutí podpory nebo rozhodnutí o poskytnutí podpory písemně nejpozději do 7 kalendářních dnů ode dne, kdy se o takové skutečnosti dozvěděl. Příjemce se k návrhu poskytovatele písemně vyjádří do 60 kalendářních dnů ode dne, kdy tento návrh obdržel.
(11) Na změnu výše uznaných nákladů nebo změnu výše účelové podpory podle odstavců 7 a 8 nemá příjemce nárok. 
(12) Jestliže poskytovatel souhlasí s žádosti příjemce podané podle odstavců 7 nebo 8, rozhodne do 60 kalendářních dnů ode dne posouzení této žádosti o změně rozhodnutí o poskytnutí podpory nebo uzavře s příjemcem dodatek ke smlouvě o poskytnutí podpory. Jestliže poskytovatel žádosti příjemce podané podle odstavců 7 nebo 8 zamítne, oznámí tuto skutečnost příjemci do 30 kalendářních dnů ode dne posouzení žádosti písemným sdělením; rozhodnutí o žádosti se nevydává.
(13) Při změně uznaných nákladů nebo výše účelové podpory, stanovené pro celou dobu řešení projektu, o více než 50 % se přestane účelová podpora poskytovat.
(14) Příjemce je povinen písemně informovat poskytovatele o změnách, které nastaly v době účinnosti smlouvy o poskytnutí podpory nebo v době vykonatelnosti rozhodnutí o poskytnutí podpory a které se dotýkají jeho právní subjektivity, údajů požadovaných pro prokázání způsobilosti nebo které by mohly mít vliv na řešení projektu nebo výzkumného záměru, a to do 7 kalendářních dnů ode dne, kdy se o takové skutečnosti dozvěděl.

Článek 29
Lhůta a způsob poskytnutí podpory
(1)	Nedojde-li v důsledku rozpočtového provizoria podle zvláštního právního předpisu23) k regulaci čerpání rozpočtu, je povinností poskytovatele začít poskytovat podporu do 60 kalendářních dnů ode dne nabytí účinnosti smlouvy o poskytnutí podpory nebo ode dne vydání rozhodnutí o poskytnutí podpory. U víceletých projektů nebo výzkumných záměrů ve druhém roce a dalších letech řešení je povinností poskytovatele začít poskytovat podporu do 60 kalendářních dnů od začátku kalendářního roku v případě, že jsou splněny závazky příjemce vyplývající ze smlouvy o poskytnutí podpory nebo z rozhodnutí o poskytnutí podpory a že jsou zařazeny údaje do informačního systému výzkumu a vývoje v souladu s tímto zákonem a se zvláštním právním předpisem25). Ve stejné lhůtě má příjemce povinnost začít řešit projekt nebo výzkumný záměr.
(2)	Podporu poskytuje poskytovatel pouze příjemci bez provedení rozpočtového opatření, a to přímým převodem z účtu poskytovatele na bankovní účet příjemce nebo umožněním čerpání z rozpočtového výdajového účtu poskytovatele do výše stanoveného limitu příjemce. Pokud se na řešení projektu podílí spolupříjemce, poskytuje poskytovatel příjemci účelovou podporu včetně její části určené spolupříjemci bez provedení rozpočtového opatření. Příjemce podporu eviduje podle zvláštních právních předpisů26).
(3)	Poskytovatel poskytuje příjemcům podporu projektů, které jsou veřejnými zakázkami, v termínech stanovených smlouvou nebo rozhodnutím o poskytnutí podpory.
(4)	Poskytovatel může část účelové podpory, nejvýše však 15 % její schválené výše na celou dobu řešení, poskytnout příjemci až po vyhodnocení splnění cílů a dosažených výsledků řešení projektu, pokud tento postup je upraven ve smlouvě nebo v rozhodnutí o poskytnutí podpory.
(5)	Pokud se na řešení projektu podílí spolupříjemce, poskytne mu stanovenou část účelové podpory příjemce. Způsob a lhůtu pro poskytnutí účelové podpory příjemcem spolupříjemci stanoví poskytovatel podle § 28 odst. 1 písm. i) zákona. Příjemce poskytne stanovenou část účelové podpory spolupříjemci na základě smlouvy uzavřené mezi nimi.

Článek 30
Úprava vlastnických práv k výsledkům a využití výsledků
(1)	 Podmínkou pro poskytnutí podpory je úprava užívacích a vlastnických práv k výsledkům a jejich využití a zpřístupnění mezi poskytovatelem a příjemcem, mezi příjemcem a třetími stranami účastnícími se projektu, a má-li projekt více příjemců, pak mezi příjemci navzájem. U aplikovaného výzkumu a u vývoje, pokud se nejedná o veřejnou zakázku, má úprava užívacích a vlastnických práv k výsledkům a jejich využití podobu smlouvy o využití výsledků, uzavřené mezi poskytovatelem a příjemcem nebo příjemci nejméně 180 kalendářních dnů před ukončením účinnosti smlouvy o poskytnutí podpory.
(2)	Mezi náležitosti smlouvy o využití výsledků patří zejména
a)	název a identifikační údaje projektu,
b)	vymezení výsledků a jejich srovnání s cíli projektu,
c)	úprava vlastnických a užívacích práv k výsledkům podle § 16 zákona,
d)	způsob využití výsledků a doba, do které musí být výsledky uplatněny,
e)	rozsah stupně důvěrnosti údajů a způsob nakládání s nimi podle zvláštních právních předpisů22),
f)	sankce za porušení smlouvy,
g)	datum nabytí a ukončení účinnosti smlouvy.
(3)	 Nestanoví-li zákon jinak, použijí se na smlouvu o využití výsledků ustanovení obchodního zákoníku.
(4)	 Je-li příjemcem účelové podpory organizační složka, poskytovatel vydá rozhodnutí o využití výsledků. Náležitosti rozhodnutí o využití výsledků jsou přiměřené náležitostem smlouvy o využití výsledků stanoveným v odstavci 2.

Článek 31
Poskytování informací
(1) Podpora je poskytována za podmínky zveřejňování pravdivých a včasných informací příjemcem i poskytovatelem o prováděném výzkumu a vývoji a jeho výsledcích prostřednictvím informačního systému výzkumu a vývoje.
(2) Za zveřejnitelné údaje se pro účely tohoto zákona považují údaje, u kterých zvláštní právní předpisy nezakazují nebo neomezují jejich zveřejnění. Tyto údaje lze poskytnout do veřejně přístupných informačních systémů, včetně mezinárodních.
(3) Povinnost poskytovatele i příjemce informovat podle zvláštního právního předpisu25) veřejnost o podpoře výzkumu a vývoje z veřejných prostředků a jejich výsledcích je plněna prostřednictvím informačního systému výzkumu a vývoje.

Článek 32
Kontrola
(1) Poskytovatel je povinen provádět kontrolu plnění cílů projektu, včetně kontroly čerpání a využívání podpory, účelnosti uznaných nákladů podle uzavřené smlouvy o poskytnutí podpory nebo rozhodnutí o poskytnutí podpory. Povinností příjemce je tuto kontrolu umožnit.
(2) Zadavatel (administrátor) sleduje plnění veřejné zakázky a termíny podle uzavřené smlouvy o řešení projektu; jmenuje po konzultaci s gestorem oponenty výstupů projektu, současně s gestorem se zástupce zadavatele účastní oponentních řízení projektu. (Oponentní řízení projektů probíhají obdobně jako u jiných programů výzkumu a vývoje podle zavedených pravidel a zvyklostí - vzor postupu je uveden v části II této metodiky.)
(3) Kontrola podle odstavce 1 včetně zhodnocení dosažených výsledků a jejich právní ochrany se provádí vždy po ukončení řešení projektu. V případě, že doba, po kterou se poskytuje podpora, je delší než dva roky, je poskytovatel povinen provést kontrolu podle odstavce 1 rovněž nejméně jedenkrát v průběhu řešení projektu.
(4) Po skončení kalendářního roku zadavatel informuje poradu náměstků o počtu řešených projektů a objemu vynaložených finančních prostředků ministerstvem na podporu projektů LS „Výzkum pro státní správu“. 
(5) Gestor zajistí na úrovni gremiální porady informování své skupiny o výsledcích výzkumu a jejich využití. Kopii této informace o konkrétním využití výsledků projektů postoupí zadavateli (administrátorovi) projektu.
(6) Poskytovatel je povinen provádět finanční kontrolu u příjemců podpory podle zvláštních právních předpisů27) nejméně u 5 % z celkového počtu projektů podporovaných poskytovatelem v daném kalendářním roce, vždy však nejméně u jednoho projektu.

Článek 33
Důsledky porušení ustanovení zákona
(1)	 Neoprávněné použití nebo zadržení prostředků poskytnutých na podporu výzkumu a vývoje z veřejných prostředků se posuzuje jako porušení rozpočtové kázně podle rozpočtových pravidel23).
(2)	 Při porušení závazků ze smlouvy o poskytnutí podpory nebo smlouvy o využití výsledků se postupuje podle příslušných smluvních ujednání a podle obchodního zákoníku.
(3)	 Při nedodržení povinností stanovených tímto zákonem nebo při nedodržení podmínek vydaného rozhodnutí o poskytnutí podpory ze strany příjemce nebo při porušení závazků ze smlouvy o poskytnutí podpory nebo smlouvy o využití výsledků ze strany příjemce poskytovatel může vyloučit návrh projektu příjemce z veřejné soutěže ve výzkumu a vývoji po dobu až 3 let ode dne, kdy bylo příjemci toto porušení prokázáno nebo kdy ho písemně uznal.
Článek 34
Práva k výsledkům a jejich využití
(1)	 Jde-li o výsledek veřejné zakázky, který nelze chránit podle zvláštních právních předpisů28), je vlastníkem výsledků poskytovatel a jejich zveřejnění a využití je možné pouze s předchozím písemným souhlasem poskytovatele.
(2)	 Jde-li o výsledek veřejné zakázky, který lze chránit podle zvláštních právních předpisů28), potom příjemce, pokud poskytovatel nestanoví jinak, musí uplatnit vlastnické právo k výsledkům, zajistit jejich právní ochranu a po jejím udělení ji převést na poskytovatele. Příjemce má nárok na úhradu prokazatelných nákladů s tím spojených, pokud nebyly součástí uznaných nákladů. Ke zveřejnění a využití výsledků je nutný písemný souhlas poskytovatele.
(3)	 Všechna práva k výsledkům, s výjimkou ustanovení podle odstavců 1 a 2, patří příjemci. Práva autorů a původců výsledků a majitelů ochranných práv k nim jsou upravena zvláštními právními předpisy29).
(4)	 Pro využití výsledků, s výjimkou ustanovení podle odstavců 1 a 2, platí, že:
a)	v případě výsledků výzkumu a vývoje financovaného z veřejných prostředků ve výši přesahující 50 % výše uznaných nákladů je příjemce povinen zpřístupnit výsledky za stejných podmínek stanovených ve smlouvě o využití výsledků všem zájemcům o jejich využití,
b)	v případě výsledků výzkumu a vývoje podílově financovaného z veřejných prostředků ve výši dosahující 50 % nebo méně uznaných nákladů musí být součástí smlouvy o využití výsledků dohoda o způsobu a termínech využití výsledků,
c)	v případě nevyužití výsledků výzkumu a vývoje podílově financovaného z veřejných a z jiných prostředků způsobem a v době stanovené ve smlouvě o využití výsledků je příjemce povinen poskytnout dosažené výsledky k využití za běžných nediskriminujících podmínek všem zájemcům.

Článek 35
Informační systém výzkumu a vývoje
(1)	 Informační systém výzkumu a vývoje je informační systém veřejné správy30) zajišťující shromažďování, zpracování, poskytování a využívání údajů o výzkumu a vývoji podporovaném z veřejných prostředků. Má čtyři vzájemně provázané části, kterými jsou centrální evidence projektů výzkumu a vývoje (CEP), centrální evidence výzkumných záměrů (CEZ), rejstřík informací o výsledcích (RIV) a evidence veřejných soutěží ve výzkumu a vývoji (VES). Údaje těchto čtyř částí informačního systému výzkumu a vývoje jsou společně sdíleny a využívány k cílům stanoveným v odstavci 2.
(2)	 Účelem informačního systému výzkumu a vývoje je poskytovat informace o výzkumu a vývoji podporovaném z veřejných prostředků odborné a ostatní veřejnosti, včetně zahraniční, a poskytovatelům s cílem:
a)	informování veřejnosti a uchazečů o vyhlášených veřejných soutěžích výzkumu a vývoje a jejich výsledcích,
b)	informování veřejnosti o projektech a výzkumných záměrech podporovaných z veřejných prostředků a jejich výsledcích,
c)	informování dalších subjektů stanovených zvláštními právními předpisy31) nebo mezinárodními smlouvami,
d)	kontroly účelové nebo institucionální podpory,
e)	přípravy návrhu státního rozpočtu a zajištění dalších zvláštními právními předpisy31),
f)	hodnocení výsledků a poskytování informací vládě a veřejnosti.

Článek 36
Práva a povinnosti při předání a poskytnutí údajů informačního systému výzkumu a vývoje
(1)	 Podmínkou poskytnutí podpory v daném kalendářním roce je předání platných údajů o projektech poskytovatelem a jejich zařazení do informačního systému výzkumu a vývoje provozovatelem podle podmínek stanovených správcem. Při předání osobních údajů je poskytovatel a při jejich zařazení provozovatel povinen dodržet podmínky stanovené zvláštními právními předpisy32).
(2)	 Poskytovatel vždy před vyhlášením veřejné soutěže ve výzkumu a vývoji předá provozovateli údaje o této veřejné soutěži pro evidenci veřejných soutěží ve výzkumu a vývoji. Do 50 kalendářních dnů ode dne ukončení veřejné soutěže ve výzkumu a vývoji předá poskytovatel provozovateli údaje o vyhodnocení této veřejné soutěže. 
(3)	 Údaje o projektech a jejich výsledcích je příjemce povinen předat poskytovateli ve formě a v termínech stanovených poskytovatelem. Postup při předání údajů o projektech a výzkumných záměrech a jejich výsledcích příjemcem poskytovateli upravuje Nařízení vlády č. 267/2002 Sb., o informačním systému výzkumu a vývoje.
(4)	 Poskytovatel předá platné údaje o projektech nebo výzkumných záměrech podporovaných z jeho rozpočtové kapitoly provozovateli do 50 kalendářních dnů
a)	od počátku kalendářního roku u projektů zahájených v minulých letech a řešených v daném roce, nebo
b)	ode dne nabytí účinnosti smlouvy o poskytnutí podpory nebo vykonatelnosti rozhodnutí o poskytnutí podpory u nově zahajovaných projektů.
(5)	 Pokud dojde v průběhu kalendářního roku ke změně údajů předaných podle odstavce 3, poskytovatel předá nové platné údaje o řešených projektech a výzkumných záměrech provozovateli nejpozději do 30 kalendářních dnů ode dne, kdy změna nastala nebo byla poskytovateli oznámena.
(6)	 Poskytovatel předá provozovateli platné údaje o výsledcích projektů podporovaných z jeho rozpočtové kapitoly včetně údajů o jejich zveřejnění, ochraně podle zvláštních právních předpisů nebo realizování (dále jen „uplatnění“) nejpozději do 250 kalendářních dnů po ukončení poskytování podpory z veřejných prostředků. V případě, že v této lhůtě nebyly výsledky uplatněny, uvede údaje o předpokládaném uplatnění výsledků a po jejich uplatnění nebo neuskutečněném uplatnění předá poskytovatel platné údaje provozovateli bez zbytečného odkladu.
(7)	 Postup při předání platných údajů o projektech a jejich výsledcích podle odstavců 4 až 6 poskytovatelem provozovateli upravuje Nařízení vlády č. 267/2002 Sb., o informačním systému výzkumu a vývoje.
(8)	 Provozovatel zařadí do informačního systému údaje předložené poskytovatelem, které splňují náležitosti stanovené zákonem, a oznámí tuto skutečnost poskytovateli ve lhůtě od doručení údajů do 10 kalendářních dnů.
(9)	 Údaje jsou považovány za zařazené pouze v případě, že provozovatel potvrdí jejich zařazení do informačního systému výzkumu a vývoje na základě kontroly úplnosti údajů a vazeb mezi nimi. 

POZNÁMKY
1) Například obchodní zákoník, zákon č. 77/1997 Sb., o státním podniku, ve znění pozdějších předpisů.
2) Zákon č. 199/1994 Sb., o zadávání veřejných zakázek, ve znění pozdějších předpisů, upravuje:
a)	závazný postup zadavatelů veřejných zakázek směřující k uzavření smluv k jejich provedení (dále jen "zadávání"),
b)	obchodní veřejnou soutěž pro veřejné zakázky a způsob uzavírání smluv k jejich provedení  na podkladě výsledků  této soutěže,
c)	způsob dohledu nad dodržováním tohoto zákona.
Tento zákon se nevztahuje na poskytování účelové podpory výzkumu a vývoje podle zvláštního právního předpisu (§ 8 odst. 3 zákona č. 130/2002 Sb., zákon o podpoře výzkumu a vývoje) s výjimkou případů, kdy jediným uživatelem výsledků výzkumu a vývoje je Česká republika  nebo územní samosprávný celek.
3) § 21 odst. 3 obchodního zákoníku.
4) § 2 odst. 2 písm. a) zákona.
5) Např. § 2 až 9 zákona č. 455/1991 Sb., o živnostenském podnikání (živnostenský  zákon),  ve znění pozdějších předpisů, zákon č. 85/1996 Sb., o advokacii, zákon č. 237/1991 Sb., o patentových zástupcích, ve znění zákona ČNR č. 14/1993 Sb., zákon č. 36/1967 Sb., o znalcích a tlumočnících.
6) § 62 zákona ČNR č. 337/1992 Sb., o správě daní a poplatků, ve znění pozdějších předpisů.
7) Část druhá hlava druhá trestního zákona.
8) Část druhá hlava devátá trestního zákona.
9) Např. zákon ČNR č. 360/1992 Sb., o výkonu povolání autorizovaných architektů a o výkonu povolání autorizovaných inženýrů a techniků činných ve výstavbě, ve znění pozdějších předpisů.
10) Zákon ČNR č. 592/1992 Sb., o pojistném na všeobecné zdravotní pojištění, ve znění pozdějších předpisů.
11) Zákon ČNR č. 589/1992 Sb., o pojistném na sociální zabezpečení a příspěvku na státní  politiku  zaměstnanosti, ve  znění pozdějších předpisů.
12) § 7 odst. 1 a 2 zákona č. 513/1991 Sb., obchodní zákoník.
13) § 13 odst. 3 zákona č. 513/1991 Sb.
14) § 11 zákona č. 455/1991 Sb., o živnostenském  podnikání (živnostenský zákon).
15) Zákon č. 35/1965 Sb.,  o dílech  literárních,  vědeckých a uměleckých (autorský zákon), ve znění pozdějších předpisů.
16) Zákon č. 563/1991 Sb., o účetnictví, ve znění pozdějších předpisů.
17) Zákon č. 592/1992 Sb., o pojistném na všeobecné zdravotní pojištění, ve znění zákona č. 10/1993 Sb., zákona č. 15/1993 Sb., zákona č. 161/1993 Sb., zákona č. 324/1993 Sb., zákona č. 42/1994 Sb., zákona č. 241/1994 Sb., zákona č. 59/1995 Sb., zákona č. 149/1996 Sb., zákona č. 48/1997 Sb., zákona č. 127/1998 Sb., zákona č. 29/2000 Sb., zákona č. 118/2000 Sb., zákona č. 258/2000 Sb., zákona č. 492/2000 Sb. a zákona č. 138/2001 Sb., zákon č. 589/1992 Sb., o pojistném na sociální zabezpečení a příspěvku na státní politiku zaměstnanosti, ve znění zákona č. 10/1993 Sb., zákona č. 160/1993 Sb., zákona č. 307/1993 Sb., zákona č. 42/1994 Sb., zákona č. 241/1994 Sb., zákona č. 59/1995 Sb., zákona č. 118/1995 Sb., zákona č. 149/1995 Sb., zákona č. 160/1995 Sb., zákona č. 113/1997 Sb., zákona č. 134/1997 Sb., zákona č. 306/1997 Sb. a zákona č. 18/2000 Sb., zákona č. 29/2000 Sb., zákona č. 118/2000 Sb., zákona č. 132/2000 Sb., zákona č. 220/2000 Sb., zákona č. 238/2000 Sb., zákona č. 492/2000 Sb. a zákona č. 353/2001 Sb.
18) Zákoník práce.
19) Zákon č. 563/1991 Sb., o účetnictví, ve znění zákona č. 117/1994 Sb., zákona č. 227/1997 Sb., zákona č. 492/2000 Sb. a zákona č. 353/2001 Sb.
20) Zákon č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů, ve znění zákona č. 35/1993 Sb., zákona č. 96/1993 Sb., zákona č. 157/1993 Sb., zákona č. 196/1993 Sb., zákona č. 323/1993 Sb., zákona č. 42/1994 Sb., zákona č. 85/1994 Sb., zákona č. 114/1994 Sb., zákona č. 259/1994 Sb., zákona č. 32/1995 Sb., zákona č. 149/1995 Sb., zákona č. 118/1995 Sb., zákona č. 87/1995 Sb., zákona č. 149/1995 Sb., zákona č. 248/1995 Sb., zákona č. 316/1996 Sb., zákona č. 118/1997 Sb., zákona č. 151/1997 Sb., zákona č. 209/1997 Sb., zákona č. 210/1997 Sb., zákona č. 227/1997 Sb., zákona č. 111/1998 Sb., zákona č. 149/1998 Sb., zákona č. 168/1998 Sb., zákona č. 333/1998 Sb., zákona č. 63/1999 Sb., zákona č. 129/1999 Sb., zákona č. 144/1999 Sb., zákona č. 170/1999 Sb., zákona č. 225/1999 Sb., zákona č. 3/2000 Sb., zákona č. 17/2000 Sb., zákona č. 27/2000 Sb., zákona č. 72/2000 Sb., zákona č. 100/2000 Sb., zákona č. 103/2000 Sb., zákona č. 121/2000 Sb., zákona č. 132/2000 Sb., zákona č. 241/2000 Sb., zákona č. 340/2000 Sb., zákona č. 492/2000 Sb., zákona č. 117/2001 Sb., zákona č. 120/2001 Sb., zákona č. 239/2001 Sb., zákona č. 453/2001 Sb., zákona č. 128/2002 Sb., zákona č. 198/2002 Sb. a zákona č. 210/2002 Sb.
21)  Zákon č. 119/1992 Sb., o cestovních náhradách ve znění zákona č. 44/1994 Sb., zákona č. 125/1998 Sb., zákona č. 324/1998 Sb., zákona č. 333/1999 Sb., zákona č. 36/2000 Sb., zákona č. 132/2000 Sb., zákona č. 220/2000 Sb., zákona č. 448/2000 Sb. a zákona č. 445/2001 Sb.
22) Zákon č.148/1998 Sb., o ochraně utajovaných skutečností a o změně některých zákonů, ve znění pozdějších předpisů. Obchodní zákoník.
23) Zákon č. 218/2000 Sb., ve znění pozdějších předpisů. Zákon č. 250/2000 Sb., o rozpočtových pravidlech územních rozpočtů.
24) Zákon č. 218/2000 Sb., ve znění pozdějších předpisů.
25) Zákon č. 106/1999 Sb., o svobodném přístupu k informacím, ve znění pozdějších předpisů.
26) Zákon č. 218/2000 Sb., ve znění pozdějších předpisů. Zákon č. 250/2000 Sb. Zákon č. 563/1991 Sb., ve znění pozdějších předpisů.
27) § 40 odst. 1 a 2 zákona č. 218/2000 Sb. § 15 zákona č. 250/2000 Sb. Zákon č. 552/1991 Sb., o státní kontrole, ve znění pozdějších předpisů.
28) Zákon č. 527/1990 Sb., o vynálezech a zlepšovacích návrzích, ve znění pozdějších předpisů. Zákon č. 529/1991 Sb., o ochraně topografií polovodičových výrobků, ve znění zákona č. 116/2000 Sb. Zákon č. 478/1992 Sb., o užitných vzorech, ve znění zákona č. 116/2000 Sb. Zákon č. 206/2000 Sb., o ochraně biotechnologických vynálezů a o změně zákona č. 132/1989 Sb., o ochraně práv k novým odrůdám rostlin a plemenům zvířat, ve znění zákona č. 93/1996 Sb. Zákon č. 207/2000 Sb., o ochraně průmyslových vzorů a o změně zákona č. 527/1990 Sb., o vynálezech, průmyslových vzorech a zlepšovacích návrzích, ve znění pozdějších předpisů. Zákon č. 408/2000 Sb., o ochraně práv k odrůdám rostlin a o změně zákona č. 92/1996 Sb., o odrůdách, osivu a sadbě pěstovaných rostlin, ve znění pozdějších předpisů, (zákon o ochraně práv k odrůdám).
29) Například zákon č. 121/2000 Sb., o právu autorském, o právech souvisejících s právem autorským a o změně některých zákonů (autorský zákon), zákon č. 527/1990 Sb., ve znění pozdějších předpisů, zákon č. 529/1991 Sb., ve znění zákona č. 116/2000 Sb., zákon č. 478/1992 Sb., ve znění zákona č. 116/2000 Sb., zákon č. 206/2000 Sb., ve znění zákona č. 93/1996 Sb., zákon č. 408/2000 Sb., ve znění pozdějších předpisů.
30) Zákon č. 365/2000 Sb., o informačních systémech veřejné správy a o změně některých dalších zákonů.
31) Například zákon č. 123/1998 Sb., o právu na informace o životním prostředí, ve znění zákona č. 132/2000 Sb. 
32) Zákon č. 148/1998 Sb., ve znění pozdějších předpisů. Zákon č. 101/2000 Sb., ve znění pozdějších předpisů. Zákon č. 106/1999 Sb., ve znění pozdějších předpisů. Zákon č. 121/2000 Sb. Obchodní zákoník.